1893
Пређи на навигацију
Пређи на претрагу
< |
18. вијек |
19. вијек
| 20. вијек
| >
< |
1860-е |
1870-е |
1880-е |
1890-е
| 1900-е
| 1910-е
| 1920-е
| >
<< |
< |
1889. |
1890. |
1891. |
1892. |
1893.
| 1894.
| 1895.
| 1896.
| 1897.
| >
| >>
Грегоријански | 1893. (MDCCCXCIII) |
Аб урбе цондита | 2646. |
Исламски | 1310–1311. |
Ирански | 1271–1272. |
Хебрејски | 5653–5654. |
Бизантски | 7401–7402. |
Коптски | 1609–1610. |
Хинду календари | |
• Викрам Самват | 1948–1949. |
• Схака Самват | 1815–1816. |
• Кали Yуга | 4994–4995. |
Кинески | |
• Континуално | 4529–4530. |
• 60 година | Yин Вода Змија (од кинеске Нг.) |
Холоценски календар | 11893. |
Подробније: Календарска ера |
Година 1893 (MDCCCXCIII) била је редовна година која почиње у недјељу по грегоријанском, одн. редовна година која почиње у петак по 12 дана заостајућем јулијанском календару (линкови показују годишње календаре).
Догађаји
[уреди | уреди извор]Јануар/Сијечањ
[уреди | уреди извор]- 1. 1. - Француска званично анектирала оток Кергуелен у јужном Индијском оцеану, као и отоке Амстердам и Саинт-Паул.
- 8. 1. - Шкотска китоловачка експедиција открила Оток Дундее поред Антарктика.
- јануар - У Италији избија Скандал Банца Романа - корупцијски скандал у једној од емисионих банака компромитује и политички систем.
- 17. 1. - Краљевина Хаваји: Комитет безбедности, састављен од западњака, збацио краљицу Лилиуокалани уз помоћ америчких маринаца и морнара - следеће године проглашена република, анексија Сједињеним Државама 1898.
- 20. 1. - Масакр у Цалтавутуру: војска убила 13 сељака који су симболично заузели земљу близу Палерма на Сицилији.
- почетком године - У Фочи основано соколско друштво, али аустроугарске власти га забраниле и уништиле гимнастичке справе[1].
- јануар-фебруар - Бивши краљ Милан и Наталија се састали у Бијарицу.
- Најхладнија зима на сарајевској мјерној станици Бјелаве: средња температура -5,8 степени, овај јануар је најхладнији мјесец са -10,5 степени а и цијела година је најхладнија са 7,8 степени.
Фебруар/Вељача
[уреди | уреди извор]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/70/Black_Maria_Meeker.jpg/250px-Black_Maria_Meeker.jpg)
- 1. 2. - Едисон завршио градњу првог филмског студија на свету - Блацк Мариа у Wест Оранге, Неw Јерсеy (праве се филмови за кинетоскоп).
- 1. 2. - Праизведба Пуццинијеве опере Манон Лесцаут у Торину.
- 2. 2. - Тони Сцхруф организирао у Мüрззусцхлагу прве скијашке трке у средњој Европи.
- 12. 2. - Етиопски цар Менелик II се одриче Уговора из Wоуцхалеа са Италијом из 1889, који је у италијанској верзији давао Италији протекторат над Етиопијом.
- 15. 2. - У Будимпешти кренуле телефонске новине Телефон Хíрмондó.
- фебруар - Путничко-теретни пароброд СС Нарониц нестао на Атлантику, 74 мртвих.
- фебруар - Фердинанд де Лессепс и др. осуђени поводом Панамског скандала. Велики број француских парламентараца и министара оптужено за примање мита.
- 23. 2. - Рудолф Диесел добио патент у Немачкој за дизел-мотор.
- 24. 2. - У Пули утемељена Дружба св. Ћирила и Метода за Истру.
- 28. 2. - Поринута УСС Индиана, први бојни брод Америчке ратне морнарице (у служби 1895-1903, 1906-14 и 1917-19).
Март/Ожујак
[уреди | уреди извор]- 2. 3. (18. 2. по ј.к.) - Архијерејски сабор поништио акт из 1888. о разводу Милана и Наталије.
- 4. 3. (20. 2. по ј.к.) - Крвопролиће у Горачићима у Драгачеву, након што је либерална влада покушала да отме општину радикалима - десетак мртвих у интервенцији војске.
- 4. 3. - Гровер Цлевеланд почиње други, неузастопни, мандат председника САД.
- 9. 3. (25. 2. по ј.к.) - Избори у Србији: НРС опет има већину, либерали мало иза, напредњаци далеко иза.
- 10. 3. - Обала Слоноваче постаје француска колонија (до 1960).
- 13. 3. - Отворен луксузни њујоршки хотел Wалдорф–Асториа (прва зграда).
- 20. 3. - Познати криминалац Адам Wортх осуђен у Белгији на седам година (пуштен 1897).
Април/Травањ
[уреди | уреди извор]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/95/Aleksandar_ob_heinrich_wassmuth_1894.jpg/180px-Aleksandar_ob_heinrich_wassmuth_1894.jpg)
- 1. 4. - У Немачкој уведено средњоевропско вријеме.
- 6. 4. (25. 3. по ј.к.) - Састала се новоизабрана српска скупштина - радикали и напредњаци је напуштају, либерали исконструисали себи већину.
- 6. 4. - Посвећен Салт Лаке Темпле Цркве Исуса Криста светаца посљедњих дана у Салт Лаке Цитy, Утах.
- 7. 4. - У Паризу отворен чувени ресторан Маxим'с.
- 8. 4. (27. 3. по ј.к, Велика субота) - Јак земљотрес у долини Ресаве, код Свилајнца.[2]
- 12. 4. (31. 3.) - У Румунији основана социјалдемократска партија.
- 12. 4. - Њемачка Југозападна Африка: Цурт вон Франçоис са њемачким и домаћим снагама напао краља Хендрика Wитбооиа у Хорнкранзу, убијене жене и дјеца.
- 13. 4. (1. 4. по ј.к.) - Дворски пуч: Краљ Александар Обреновић се уз помоћ војске прогласио пунолетним и збацио намесништво и владу; распуштена и скупштина. Нову владу саставља радикал Лазар Докић (председник Државног савета и бивши краљев васпитач).[3]
- 17. 4. - Крвопролиће у белгијском Монсу током генералног штрајка, парламент касније одобрава универзално мушко право гласа.
- 19. 4. - Одлучено да се у Венецији одржава изложба уметности, први Венецијански бијенале 1895.
- 18. 4. - Неуспела српска петиција Земаљској влади БиХ против наредбе из '92 о постављању учитеља уз одобрење власти.
- пролеће - Трећи устанак Хазари у Афганистану, поново угушен уз много крвопролића и продавања у робље.
Мај/Свибањ
[уреди | уреди извор]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d7/S03_06_01_016_image_2206.jpg/220px-S03_06_01_016_image_2206.jpg)
- 1. 5. - 30. 10. - Свјетска изложба 1893. у Чикагу - фирма Wестингхоусе осветлила здање наизменичном струјом, Тесла приказао своје проналаске. Wхитцомб L. Јудсон приказао свој патентни затварач.
- Серијски убица Х. Х. Холмес је налазио своје жртве током Изложбе.
- 5. 5. - Паника 1893. у САД почиње крахом њујоршке берзе (железница и сребро), траје до 1897, када ће довести до краја Трећег партијског система у САД.
- 6. 5. - У Сплиту на Доброме отворена нова зграда Обћинског казалишта, данашње Хрватско народно казалиште у Сплиту
- 6. 5. - Прва изложба књига у Београду.
- 9. 5. - Едисон приказао кинетоскоп јавности, у Бруклинском институту.
- 10. 5. - Ниx в. Хедден: Врховни суд САД пресудио да је парадајз/рајчица поврће (мада је ботанички воће).
- 23. 5. - Гандхи стигао у Јужну Африку, Колонију Натал, као адвокат, где ће остати 21 годину и развити своје погледе на свет и вештине.
- 25. 5. - Франко-сијамски рат: Французи улазе у спорну територију у Лаосу и избацују сијамског (тајландског) комесара.
- 30. 5. (18. 5. по ј.к.) - Избори у Србији: радикали освајају преко 88 % гласова, уз бојкот либерала.
Јун/Јуни/Липањ
[уреди | уреди извор]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8a/HMS_Victoria_bow_in_dock_Malta.jpg/180px-HMS_Victoria_bow_in_dock_Malta.jpg)
- јун - Јужни Соломонски Отоци проглашени за британски протекторат.
- 15. 6. - Избори у Немачкој, највише гласова за социјалдемократе, али су због изборног закона тек четврта партија у Рајхстагу.
- 17. 6. - Почиње златна грозница на југозападу Аустралије, настаје град Калгоорлие.
- 20. 6. - Лиззие Борден ослобођена оптужбе да је убила родитеље.
- 22. 6. - Током маневара код Либана, британски бојни брод ХМС Вицториа потонуо након судара са бојним бродом ХМС Цампердоwн, погинуло 358 људи укључујући контра-адмирала Георгеа Трyона. Преживео је Јохн Јеллицое, каснији командант британске морнарице.
- 29 - 30. 6. - Одржана бициклистичка трка Беч-Берлин.
Јул/Јули/Српањ
[уреди | уреди извор]- 1. 7. - Председник Цлевеланд оперисан у тајности, како се не би погоршала економска депресија и јер је у току борба за опозив Закона о куповини сребра, чија је последица пад резерви злата.
- 3. 7. - Почињу студентски нереди у Паризу, ред ће морати повратити војска и нови полицијски префект Лоуис Лéпине.
- 6. 7. - Принц Џорџ, војвода од Јорка, касније Георге V, краљ Уједињеног Краљевства, оженио се Маријом од Тека (краљевски пар 1910-36).
- 11. 7. - Микимото Кōкицхи успео произвести полулоптасте бисере (сферични бисери у комерцијално значајним количинама тек 1920-тих).
- 11. 7. - Либерална револуција у Никарагви, на власт долази Јосé Сантос Зелаyа (до 1909), конзервативци поражени до краја месеца.
- 12. 7. - Историчар Фредерицк Јацксон Турнер одржао у Чикагу предавање "Значај границе у америчкој историји": теза о Граници као средству обликовања америчке демократије.
- 20. 7. (8. 7. по ј.к.) - У пожару у Сењском руднику страдала цела смена рудара, 28 до 30 људи - свети Прокопије ће касније бити рударска слава.
- 20. 7. - С топовима упереним у велику палату у Бангкоку, Французи упутили ултиматум Сијаму, следи блокада обале.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5f/Corinth_canal_inauguration_by_Volanakis.jpg/260px-Corinth_canal_inauguration_by_Volanakis.jpg)
- 25. 7. - Званично отворен Коринтски канал - ширина је мала, има великих проблема са одронима, каналисаним ветром и плимским струјама, тако да је саобраћај много нижи од очекиваног.
- 28. 7. - Радикална грађанска унија диже побуну у Аргентини, у Буенос Аиресу је води Хипóлито Yригоyен - револуција траје у две етапе до октобра, влада је сломила.
- лето - Врхунац социјалног покрета Фасци Сицилиани
Август/Аугуст/Коловоз
[уреди | уреди извор]- 2. 8.? - Краљ Александар Обреновић донео Уредбу о реорганизацији српске војске којом је у свакој дивизији уведена ваздухопловна јединица (данас Дан рода авијације Војске Србије).
- 6 - 13. 8. - У Цириху одржан трећи конгрес Друге Интернационале, са конгреса избачени анархисти.
- 10. 8. - Основана Банца д'Италиа, а Банца Романа је ликвидирана.
- 12. 8. - Поринут ХМС Хавоцк, први разарач у Британској морнарици (1894-1911).
- 14. 8. - У Паризу прописане прве на свету регистарске таблице.
- 15. 8. - Ибадан у Нигерији постаје британски протекторат.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6a/Kroatisches_Nationaltheater_Split.jpg/240px-Kroatisches_Nationaltheater_Split.jpg)
- 16. 8. (4. 8. по ј.к.) - Српска скупштина поднела тужбу Државном суду против министара бивше либералне владе Јована Авакумовића.
- 16 - 17. 8. - Масакр Италијана у Аигуес-Мортес на југу Француске - свађа око посла се претворила у нереде у којима је убијено најмање осам Италијана.
- 19. 8. - Златибор постао туристичко место.
- 27. 8. - Ураган погодио подручје Морских острва близу Саваннах, Георгиа, страдало 1.000 - 2.000 људи.
- 29. 8. - Патентиран рајсфершлус.
- 31. 8. - Владимир Иљич Уљанов се доселио у Санкт Петербург где улази у марксистичку револуционарну ћелију.
Септембар/Рујан
[уреди | уреди извор]- 1. 9. - Предлог закона о влади Ирске (Други предлог о самоуправи) усвојен малом разликом у доњем дому британског парламента, да би био оборен у горњем дому 8. септембра.
- 3. 9. - Легислативни избори у Француској, опортунистички републиканци Цасимир-Периера задржавају највећи број мандата (премијер 1893-94, председник 1894-95).
- 7. 9. (26. 8. по ј.к.) - Краљ Александар Обреновић положио венац на Карађорђев гроб.
- 7. 9. - Руски монитор "Русалка" потонуо са 177 чланова посаде у Финском заливу.
- 8. 9. - Папина енциклика Лаетитиае санцтае о посвећености круници.
- 9. 9. - Естхер Цлевеланд је прво дете рођено у Белој кући.
- 11 - 27. 9. - У Чикагу се одржава Парламент светских религија, запажен је хиндуистички монах Сwами Вивекананда.
- септембар - Друга Побуна морнарице у Бразилу против председника Пејшотуа, траје до следећег марта.
- 19. 9. - Нови Зеланд увео опће бирачко право жене.
- 21. 9. - Браћа Дурyеа први пут возили аутомобил на бензински погон у САД, у Спрингфиелд, Массацхусеттс, касније ће основати и прву компанију у САД за производњу таквих возила, Дурyеа Мотор Wагон Цомпанy.
- септембар по ј.к. - Краљ Александар се у Абацији (Опатији) састао са еx-краљем Миланом.
Октобар/Листопад
[уреди | уреди извор]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/88/Bulgarian_national_revolutionary_movement_in_Macedonia_and_East_Thrace_%281893-1912%29.png/200px-Bulgarian_national_revolutionary_movement_in_Macedonia_and_East_Thrace_%281893-1912%29.png)
- 3. 10. - Берберски ратници напали шпанску ексклаву Мелилла, почиње Маргаллов рат (тј. Прва мелиљска кампања).
- 3. 10. - Потписан Франко-сијамски уговор, Сијамци пристали на све француске захтеве, Лаос постаје део Француске Индокине (до 1945. одн. 1953.).
- 6. 10. - На београдском Дорћолу прорадила прва јавна електрана у Србији (данас Дан Електропривреде Србије).
- 13 - 29. 10. - Руска флота посетила француску луку Тулон.
- 23. 10. - У Солуну основана Унутрашња македонска револуционарна организација (ВМРО), први председник Централног комитета је Христо Татарчев.
- 25. 10. - Мехмед Теуфик Азабагић именован за босанског реису-л-улему (до 1909).
- 25. 10. - Почиње Први Матабеле рат у Родезији (Зимбабвеу): Максимовим митраљезом покошено 1.500 Матабеле ратника.
- 28. 10. - Девет дана пре смрти, Пјотр Иљич Чајковски диригује праизведби своје Шесте симфоније, Патетичне.
Новембар/Студени
[уреди | уреди извор]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1e/Peter_Tschaikowski.jpg/120px-Peter_Tschaikowski.jpg)
- 2. 11. - Лобенгула, краљ Ндебелеа (Матабелеа) радије дигао залихе муниције у ваздух него да их Британци заробе, уништен град Булаwаyо.
- 3. 11. - Пожар и експлозија на броду Цабо Мацхицхацо испред Сантандера, 590 погинулих.
- 7. 11. - Анархиста бацио две бомбе у барселонском позоришту Лицеу, двадесетак погинулих (одмазда због погубљења неуспешног атентатора на ген. Арсенио Мартíнез-Цампос Антóна).
- 7. 11. - Референдумом подржано женско право гласа у Колораду.
- 11. 11. - Аустријски председник владе Едуард Тааффе принуђен на оставку због предлога реформе бирачког права (и спора око увођења словенског језика у цељским школама) - следи кнез Алфред III. зу Wиндисцх-Грäтз (до 1895).
- 12. 11. - Дурандова линија: британски дипломата Мортимер Дуранд и афганистански емир Абдур Рахман Кхан договорили разграничење Афганистана и Британске Индије.
- новембар - Грађевински завршена Црква имена Маријиног у Новом Саду, позната као "Катедрала".
- 18. 11. - Папина енциклика Провидентиссимус Деус о проучавању Библије.
Децембар/Просинац
[уреди | уреди извор]- 2. 12. - Отворен ГУМ, Главни универзални магазин, у Москви.
- 5. 12. (23. 11. по ј.к.) - Нова српска влада: генерал, "дворски" радикал, Сава Грујић уместо Лазара Докића (радикали желели Пашића). Никола Пашић однео превагу над Лазаром Докићем у Радикалној странци (избегнут расцеп).
- 9. 12. - Анархиста Аугусте Ваиллант бацио бомбу у француском парламенту, 20 посланика лакше повређено - два дана касније донесен први од Лоис сцéлéратес којима је ограничена слобода говора.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ab/%D0%9C%D0%B0%D1%80%D0%B8%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D0%B0_%28%D0%A4%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%86%D0%B8%D1%8F%29_%D0%B8_%D0%BC%D0%B5%D0%B4%D0%B2%D0%B5%D0%B4%D1%8C_%28%D0%A0%D0%BE%D1%81%D1%81%D0%B8%D1%8F%29.jpg/180px-%D0%9C%D0%B0%D1%80%D0%B8%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D0%B0_%28%D0%A4%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%86%D0%B8%D1%8F%29_%D0%B8_%D0%BC%D0%B5%D0%B4%D0%B2%D0%B5%D0%B4%D1%8C_%28%D0%A0%D0%BE%D1%81%D1%81%D0%B8%D1%8F%29.jpg)
- 15. 12. - Францесцо Цриспи поново премијер Италије (до 1896) након што је Гиованни Гиолитти принуђен на оставку; ситуација на Сицилији је на ивици побуне (→ Фасци Сицилиани).
- 16. 12. - У Њујорку праизведена Двоřáкова Симфонија бр. 9, "Из новога свијета".
- децембар - Прича Последњи проблем у којој гине Шерлок Холмс - Артхур Цонан Доyле ће тек 1901. наставити објављивање Холмесових прича.
- децембар - Грчка држава прогласила банкрот.
- 24. 12. - Либерал Полицарпо Бонилла се прогласио за председника Хондураса - либерали улазе у Тегуцигалпу следећег фебруара.
- 27. 12. (15. 12. по ј.к.) - Нови Закон о Народној банци у Србији, предвиђена нова новчаница, од 20 динара са златном подлогом.
- 27. 12. и 4. 1. 1894. - Француско-руска алијанса: војна конвенција ратификована разменом писама две владе.
- крајем године - Велика борба за београдску општину између две струје радикала - Милован Маринковић ("Грујићев" радикал) победио Косту Таушановића.
Кроз годину
[уреди | уреди извор]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f4/The_Scream.jpg/150px-The_Scream.jpg)
- У Сарајеву изграђен тзв. Ајфелов мост.
- Дозвољене српске школе у скопском санџаку.
- Поводом 400-годишњице штампарије Црнојевића, на Цетињу основана Јавна државна библиотека.
- Стјепан Радић искључен с Правног факултета у Загребу и затворен због политичког иступа против бана Кхуен-Хéдервáрyја.
- Народњаци добили већину на опћинским изборима на Пагу, након чега је хрватски језик уведен у уреде и школе.
- Влахо Буковац дошао у Загреб (до 1898).
- Основан Мусео Цивицо - Градски музеј у Ријеци, → Поморски и повијесни музеј Хрватског приморја.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0d/Narrow-Gauge-Railway_Ostbahn_Sarajevo_Miljacka_Bridge-Skenderija_%282%29.jpg/260px-Narrow-Gauge-Railway_Ostbahn_Sarajevo_Miljacka_Bridge-Skenderija_%282%29.jpg)
- Објављена песма Хаппy Биртхдаy то Yоу.
- 1893-94 - Царински рат између Немачке и Русије, након што се Русија приближила Француској.
- Карл Луегер основао Кршћанску социјалну странку, данашња Аустријска народна странка (ÖВП).
- Прва верзија Мунцховог Крика.
- Основан Новосибирск.
- Маyова трилогија Wиннетоу.
- Мистик Антôнио Цонселхеиро основао село Белло Монте у подручју Цанудос бразилске државе Бахиа (→ Рат Цанудоса 1896-97).
- Wиенов закон помака.
- Алфред Wернер поставио основе координационе хемије.
Рођења
[уреди | уреди извор]Јануар/Сијечањ – Март/Ожујак
[уреди | уреди извор]- 12. 1. - Херманн Гöринг, пилот, нацистички званичник († 1946)
- 12. 1. - Алфред Росенберг, нацистички идеолог († 1946)
- 12. 1. - Едwард Селзер, продуцент цртаних филмова († 1970)
- 12. 1. - Михаил Гуревич, авио-конструктор († 1976)
- 15. 1. - Драгиша Цветковић, председник владе КЈ († 1969)
- 2. 2. - Дамдин Сüкхбаатар, монголски вођа († 1923)
- 3. 2. - Гастон Јулиа, математичар († 1978)
- 10. 2. - Јиммy Дуранте, глумац († 1980)
- 12. 2. - Омар Брадлеy, амерички генерал († 1981)
- 16. 2. - Катхарине Цорнелл, америчка глумица († 1974)
- 16. 2. - Михаил Тухачевски, маршал СССР († 1937)
- 21. 2. - Андрес Сеговиа, шпански гитарист († 1987)
- 18. 3. - Wилфред Оwен, војник, песник († 1918)
- 18. 3. - Александар Костић, декан Медицинског факултета у Београду († 1983)
- 26. 3. - Палмиро Тоглиатти, комунистички политичар († 1964)
Април/Травањ – Јун/Липањ
[уреди | уреди извор]- 3. 4. - Леслие Хоwард, глумац († 1943)
- 7. 4. - Аллен Дуллес, директор ЦИА-е († 1969)
- 11. 4. - Деан Ацхесон, државни секретар САД († 1971)
- 16. 4. - Анте Антић, хрватски фрањевачки свећеник († 1965.)
- 19. 4. - Лојзе Долинар, вајар († 1970)
- 20. 4. - Харолд Ллоyд, глумац († 1971)
- 20. 4. - Јоан Мирó, сликар, скулптор († 1983)
- 25. 4. - Јован Палавестра, српски писац († 1959)
- 26. 4. - Драгољуб Михаиловић, командант Југословенске војске у Отаџбини († 1946)
- 27. 4. - Павле Карађорђевић, кнез намесник Кр. Југославије († 1976)
- 29. 4. - Харолд Уреy, хемичар нобеловац († 1981)
- 30. 4. - Јоацхим вон Риббентроп, нацистички министар ино. послова († 1946)
- 8. 5. - Иво Певалек, ботаничар († 1967)
- 4. 6. - Адолф Мук, члан Политбироа КПЈ († 1943)
- 21. 6. - Лав Мирски, хрватски диригент († 1968.)
- 24. 6. - Херманн Неубацхер, нацистички изасланик за Балкан († 1960)
- 30. 6. - Wалтер Улбрицхт, лидер ДДР († 1973.)
Јул/Српањ – Септембар/Рујан
[уреди | уреди извор]- 4. 7. - Норман Манлеy, први премијер Јамајке († 1969)
- 5. 7. - Аугуст Кошутић, хрватски политича († 1964)
- 7. 7. - Мирослав Крлежа, хрватски књижевник († 1981.)
- 19. 7. - Владимир Мајаковски, руски књижевник († 1930.)
- 20. 7. - Георге Ллеwелyн Давиес, инспирација за Петра Пана († 1915)
- 26. 7. - Георге Гросз, сликар († 1959)
- 30. 7. - Фатима Јиннах, пакистанска Мајка нације († 1967)
- 1. 8. - Александар, краљ Грчке († 1920)
- 7. 8. - Влахо Паљетак, хрватски шансонијер и складатељ († 1944)
- 10. 8. - Прежихов Воранц (Ловро Кухар), књижевник († 1950)
- 14. 8. - Франтишек Дворнíк, историчар († 1975)
- 17. 8. - Мае Wест, америчка филмска глумица († 1980)
- 22. 8. - Доротхy Паркер, песникиња († 1967)
- 30. 8. - Хуеy Лонг, амерички политичар († 1935)
- 16. 9. - Алберт Сзент-Гyöргyи, физиолог нобеловац († 1986)
- 16. 9. - Алеxандер Корда, филмски продуцент и режисер († 1956)
Октобар/Листопад – Децембар/Просинац
[уреди | уреди извор]- 9. 10. - Мáрио де Андраде, бразилски књижевник, фотограф († 1945)
- 14. 10. - Лиллиан Гисх, глумица († 1993)
- 15. 10. - Царол II, краљ Румуније († 1953)
- 26. 10. - Милош Црњански, српски књижевник († 1977)
- 30. 10. - Роланд Фреислер, озлоглашени нацистички судац († 1945.)
- 5. 11. - Раyмонд Лоеwy, индустријски дизајнер († 1986)
- 8. 11. - Прајадхипок Рама VII, краљ Сијама († 1941)
- 22. 11. - Лазар Каганович, совјетски политичар († 1991)
- 23. 11. - Петар Лековић, први народни херој Југославије († 1942)
- 25. 11. - Јула Иванишевић, једна од Дринских мученица († 1941)
- 1. 12. - Ернст Толлер, књижевник († 1939)
- 4. 12. - Аугуст Цесарец, хрватски књижевник († 1941.)
- 6. 12. - Сyлвиа Тоwнсенд Wарнер, енглеска списатељица († 1978)
- 12. 12. - Едwард Г. Робинсон, глумац († 1973)
- 26. 12. - Мао Тсе-тунг, лидер НР Кине († 1976)
Кроз годину
[уреди | уреди извор]- Иван Земљак, архитект († 1963)
Смрти
[уреди | уреди извор]Јануар/Сијечањ – Јун/Липањ
[уреди | уреди извор]- 11. 1. - Бењамин Бутлер, амерички генерал и политичар (* 1818)
- 17. 1. - Рутхерфорд Б. Хаyес, бивши председник САД (* 1822)
- 23. 1. - Wиллиам Прице, физичар, велшки националиста, неодруид (* 1800)
- 17. 2. - Тоша Јовановић, позоришни глумац и редитељ (* 1845)
- 18. 2. - Георге Тупоу I, краљ Тонге (* ца. 1797)
- 20. 2. - П. Г. Т. Беаурегард, конфедерални генерал (* 1818)
- 5. 3. - Хyпполите Таине, француски хисторичар и критичар (* 1828.)
- 13. 3. - Мато Водопић, бискуп дубровачки (* 1816)
- 17. 3. - Људевит Вукотиновић, хрватски књижевник и знанственик (* 1813.)
- 17. 3. - Јулес Феррy, бивши француски премијер (* 1832)
- 21. 4. - Стеван Баковић, сарајевски прото (* 1794)
- 25. 4. - Радослав Лопашић, повјесничар, академик ЈАЗУ (* 1835)
- 4. 5. - Мирко Боговић, хрватски књижевник (* 1816.)
- 19. 5. - Ђуро Пилар, хрватски геолог (* 1846.)
- 23. 5. - Аћим Медовић, лекар и писац (* 1815)
- 23. 5. - Антон вон Сцхмерлинг, аустријски политичар (* 1805)
- 7. 6. - Едwин Боотх, амерички глумац (* 1833)
- 21. 6. - Леланд Станфорд, амерички индустријалац, политичар (* 1824)
Јул/Српањ – Децембар/Просинац
[уреди | уреди извор]- 6. 7. - Гуy де Маупассант, француски књижевник (* 1850.)
- 22. 7. - Фердинанд вон Бауер, аустроугарски министар рата (* 1825)
- 30. 7. - Јован Мариновић, бивши премијер Србије (* 1821)
- 17. 10. - Патрице де Мац Махон, маршал Француске, бивши председник (* 1808)
- 18. 10. - Цхарлес Гоунод, композитор (* 1818)
- 22. 10. - Дулееп Сингх, бивши и последњи махараџа Сичког царства (* 1838)
- 23. 10. - Александар I Батенберг, бивши кнез Бугарске (* 1857)
- 30. 10. - Карл Бодмер, сликар, графичар (* 1809)
- 31. 10. - Димитрије Ђурић, генерал и писац (* 1838)
- 6. 11. - Петар Иљич Чајковски, руски складатељ (* 1840.)
- 12. 11. - Алеxандер вон Бацх, аустријски политичар (* 1813)
- 26. 11. - Милан Кујунџић Абердар, српски филозоф, књижевник, политичар, академик (* 1842)
- 4. 12. - Јохн Тyндалл, физичар (* 1820)
- 13. 12. - Лазар Докић, зоолог, лекар, професор, политичар (* 1845)
- 25. 12. - Иван Броз, језикословац (* 1852)
Кроз годину
[уреди | уреди извор]- Павле Риђички, индустријалац, мецена (* 1805)
Референце
[уреди | уреди извор]- ↑ Недељковић, Саша. Повест српског сокола. растко.рс
- ↑ "Политика", 25. март 1922, стр. 5
- ↑ "Политика", 6-9. јан. 1935