Ferenc Szálasi
Ferenc Szálasi | |
![]() | |
Date personale | |
---|---|
Născut | [2][3][4] ![]() Kassa, Austro-Ungaria[5] ![]() |
Decedat | (49 de ani)[5][2][3] ![]() Budapesta, Republica Ungară(d)[5] ![]() |
Înmormântat | Cimitirul Central Új Köztemető din Budapesta[*] ![]() |
Cauza decesului | pedeapsa cu moartea[6] (spânzurare[6]) ![]() |
Căsătorit cu | Lutz Gizella[*] ![]() |
Cetățenie | ![]() ![]() |
Religie | catolicism[7] ![]() |
Ocupație | politician militar ![]() |
Limbi vorbite | limba maghiară[8] ![]() |
Ministrul religiei și educației publice[*] ![]() | |
În funcție – [1] | |
Guvern | Statul Maghiar |
Precedat de | Rajniss Ferenc[*] |
Succedat de | Teleki Géza[*] |
Prim-ministru al Ungariei ![]() | |
În funcție – | |
Partid politic | Partidul Crucilor cu Săgeți |
Alma mater | Academia Militară Tereziană () |
Modifică date / text ![]() |
Ferenc Szálasi (n. , Kassa, Austro-Ungaria – d. , Budapesta, Republica Ungară(d)) a fost liderul partidului de extremă dreapta Partidul Crucilor cu Săgeți și al Mișcării Hungariste (Nyilaskeresztes Párt și Hungarista Mozgalom), prim-ministru al Ungariei până în ultimele zile de participare a Ungariei la cel de-al Doilea Război Mondial. Szálasi, care a avut o orientare politică fascistă, a fost judecat sub învinuirea de crime împotriva umanității și crime de război, condamnat și executat.
Familia
[modificare | modificare sursă]Pe linie paternă a fost descendentul unei familii armene din Ibașfalău (azi Dumbrăveni). Bunicul său și-a schimbat numele din Szalosján (Saloșian) în Szálasi. Mama lui Ferenc Szálasi, Erzsébet Szakmár (1874–1963), a fost descendenta unei familii slovace sau rutene, fiind de confesiune greco-catolică.
Viața
[modificare | modificare sursă]A intrat în armată la o vârstă tînără și a devenit ofițer. În 1935 a părăsit armata cu gradul de maior și și-a început cariera politică în calitate de membru al unor grupuri naționaliste de extrema dreaptă.
Partidul Crucilor cu Săgeți
[modificare | modificare sursă]La alegerile din 23 februarie 1939 Szálasi a reușit să intre în parlamentul ungar, iar partidul lui Szálasi a devenit unul dintre cele mai mari formațiuni politice din Ungaria. La izbucnirea celui de-al Doilea Război Mondial, prim-ministrul Ungariei Pál Teleki a emis o ordonanță de urgență scoaterea în afara legii a Partidului Crucilor cu Săgeți. Parlamentul a legiferat ordonanța. La 19 martie 1944, Ungaria a fost ocupată de armata germană și premier a fost numit filogermanul Döme Sztójay, care fusese o perioadă lungă ambasadorul Ungariei la Berlin. Szálasi și suporterii lui erau liberi, Partidul Crucilor cu Săgeți a reintrat în legalitate. Szálasi, care se bucura de protecția dictatorului german Adolf Hitler, a devenit dușmanul premierului Sztójay. Szálasi a dispus arestarea regentului Miklós Horthy. În august 1944, Horthy îl destituise pe Sztójay, numindu-l în funcția de premier pe Géza Lakatos.
Dictatura lui Szálasi și Holocaustul
[modificare | modificare sursă]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f6/Arrow_Cross_Party.jpg/220px-Arrow_Cross_Party.jpg)
La 15 octombrie 1944, Ferenc Szálasi a devenit conducătorul unic totalitar al Ungariei, aceasta petrecându-se în acord cu voința Germaniei, iar Horthy a părăsit țara. A doua zi, Szálasi a format un guvern dictatorial de „unitate națională”. Szálasi a fost un promotor al Holocaustului, sub dictatura sa fiind executați în modul cel mai brutal și barbar 200.000 de evrei în scurtul răstimp de patru luni. Sute de evrei au fost împușcați pe malul Dunării din Budapesta și aruncați în fluviu. Căderea guvernului fascist al lui Szálasi a intervenit după 24 decembrie 1944, când în Ungaria au intrat trupe sovietice, române și bulgare.
Szálasi după război
[modificare | modificare sursă]Ferenc Szálasi a fugit în Austria la 27 martie 1945. La 29 aprilie 1945 s-a căsătorit cu funcționara Gizella Lutz. La 5 mai 1945 armata americană l-a luat prizonier și la 3 octombrie 1945 l-a predat autorităților Ungariei. La 10 februarie 1946, Szálasi a fost judecat de un tribunal ungar sub învinuirea de genocid și condamnat la moarte. Execuția sa prin spânzurare a avut loc la 12 martie 1946.
Note
[modificare | modificare sursă]- ^ Bölöny József[*] , Hubai László[*] , Magyarország kormányai[*] , p. 246 Verificați valoarea
|titlelink=
(ajutor); - ^ a b c d Ferenc Szálasi, Brockhaus Enzyklopädie, accesat în
- ^ a b c d Ferenc Szálasi, Autoritatea BnF
- ^ a b Franz Szalasi, Munzinger Personen, accesat în
- ^ a b c d Салаши Ференц, Marea Enciclopedie Sovietică (1969–1978)[*]
- ^ a b Thirty-two frightening snapshots of a hanging. And no one knew who the victims were – until now. (în engleză), The Washington Post, , accesat în
- ^ https://rarehistoricalphotos.com/ferenc-szalasi-hunged-1946/ Lipsește sau este vid:
|title=
(ajutor) - ^ IdRef, accesat în
Vezi și
[modificare | modificare sursă]Legături externe
[modificare | modificare sursă]- Album poze terorul Szálasist partidul Săgetar-Cruciat Arhivat în , la Wayback Machine.
- Mirofilmul protocolului- Procesul Szálasi
- Imagine Ferenc Szálasi[nefuncțională]
- Károly Beregfy Ministerul Apărării în guvernul Szálasi
Predecesor: Miklós Horthy |
Conducătorii Ungariei 1944–1945 |
Succesor: Consilul Național |
Predecesor: Géza Lakatos |
Listă de prim-miniștri ai Ungariei (de fact) 1944–1945 |
Succesor: Béla Miklós |
|