Comuna Tritenii de Jos, Cluj
Tritenii de Jos | |
— comună — | |
Localizarea comunei pe harta României | |
Coordonate: 46°35′10″N 23°59′47″E / 46.58611°N 23.99639°E | |
---|---|
Țară | ![]() |
Județ | ![]() |
SIRUTA | 59693 |
Atestare | 1332 [1] |
Reședință | Tritenii de Jos |
Sate componente | Tritenii de Jos, Clapa, Colonia, Pădureni, Tritenii de Sus, Tritenii-Hotar |
Guvernare | |
- Primar | Alexandru-Iosif Dan[*][3] (PV Verzii, octombrie 2020) |
Suprafață | |
- Total | 59,46 km² |
Populație (2021) | |
- Total | 3.950 locuitori |
- Densitate | 85,43 loc./km² |
Fus orar | EET (+2) |
- Ora de vară (DST) | EEST (+3) |
Cod poștal | 407550 |
Prefix telefonic | +40 x64[2] |
Prezență online | |
site web oficial ![]() GeoNames ![]() | |
![]() | |
![]() (Click pentru imagine interactivă) (Click pentru imagine interactivă) | |
Modifică date / text ![]() |
Tritenii de Jos (în trecut Tritiul de Jos, în maghiară Alsódetrehem) este o comună în județul Cluj, Transilvania, România, formată din satele Clapa, Colonia, Pădureni, Tritenii de Jos (reședința), Tritenii de Sus și Tritenii-Hotar.
Așezare
[modificare | modificare sursă]Comuna este amplasată in bazinul Văii Tritiului, afluent al Văii Bolduțului, la 59 km de Cluj-Napoca și la 16 km de Câmpia Turzii.
Date geografice
[modificare | modificare sursă]Limitrofă județului Mureș, comuna cuprinde 6 localități: Clapa, Colonia, Pădureni, Tritenii de Jos, Tritenii de Sus, Tritenii-Hotar.
Altitudinile maxime ating 525 m la "Țigla Fântânelelor"; pe interfluvii coboară la 300 m.
Demografie
[modificare | modificare sursă]Componența etnică a comunei Tritenii de Jos
Români (87,92%)
Maghiari (6,33%)
Alte etnii (0%)
Necunoscută (5,75%)
Componența confesională a comunei Tritenii de Jos
Ortodocși (77,01%)
Penticostali (7,14%)
Reformați (6,73%)
Martori ai lui Iehova (2,1%)
Alte religii (1,06%)
Necunoscută (5,95%)
Conform recensământului efectuat în 2021, populația comunei Tritenii de Jos se ridică la 3.950 de locuitori, în scădere față de recensământul anterior din 2011, când fuseseră înregistrați 4.240 de locuitori.[4] Majoritatea locuitorilor sunt români (87,92%), cu o minoritate de maghiari (6,33%), iar pentru 5,75% nu se cunoaște apartenența etnică.[5] Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor sunt ortodocși (77,01%), cu minorități de penticostali (7,14%), reformați (6,73%) și martori ai lui Iehova (2,1%), iar pentru 5,95% nu se cunoaște apartenența confesională.[6]
Politică și administrație
[modificare | modificare sursă]Comuna Tritenii de Jos este administrată de un primar și un consiliu local compus din 13 consilieri. Primarul, Alexandru-Iosif Dan[*] , de la Partidul Verde, este în funcție din octombrie 2020. Începând cu alegerile locale din 2020, consiliul local are următoarea componență pe partide politice:[7]
Partid | Consilieri | Componența Consiliului | |||
---|---|---|---|---|---|
Partidul Verde | 3 | ||||
Partidul Național Liberal | 2 | ||||
Uniunea Salvați România | 2 | ||||
Partidul Mișcarea Populară | 2 | ||||
Partidul Social Democrat | 2 | ||||
Partidul PRO România | 1 | ||||
Uniunea Democrată Maghiară din România | 1 |
Evoluție istorică
[modificare | modificare sursă]De-a lungul timpului populația comunei a evoluat astfel:
Recensământul[8] [9] | Structura etnică | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Anul | Populația | Români | Maghiari | Germani | Rromi | Alte etnii | ||
1850 | 2.152 | 1.857 | 141 | 7 | 145 | 2 | ||
1880 | 2.522 | 2.035 | 205 | 12 | 0 | 270 | ||
1890 | 2.519 | 1.999 | 261 | 46 | 0 | 213 | ||
1900 | 3.071 | 2.487 | 338 | 0 | 200 | 46 | ||
1910 | 3.382 | 2.690 | 601 | 1 | 89 | 1 | ||
1920 | 3.624 | 3.059 | 565 | 0 | 0 | 0 | ||
1930 | 4.262 | 3.705 | 473 | 3 | 70 | 11 | ||
1941 | 4.810 | 4.301 | 498 | 0 | 0 | 11 | ||
1966 | 5.954 | 5.407 | 528 | 1 | 15 | 3 | ||
1966 | 5.954 | 5.405 | 529 | 1 | 19 | 0 | ||
1977 | 6.379 | 5.785 | 545 | 0 | 49 | 0 | ||
1992 | 5.358 | 4.876 | 470 | 0 | 12 | 0 | ||
2002 | 5.081 | 4629 | 416 | 0 | 36 | 0 |
Istoric
[modificare | modificare sursă]În comuna Tritenii de Jos au fost cercetate 3 situri arheologice:
- La poalele dealului "Cetatea Văii" s-au găsit fragmente din epoca bronzului și din epoca romană. Din epoca romană provin mai multe morminte.
- În apropiere de Tritenii de Jos s-a descoperit o așezare din epoca fierului.
- Spre Țigăreni s-a găsit o altă așezare romană.
Monumente istorice
[modificare | modificare sursă]Următoarele obiective au fost înscrise pe Lista monumentelor istorice din județul Cluj[10], elaborată de Ministerul Culturii din România în anul 2015:
- Situl arheologic din punctul “Valea Scroafei” (sec. II-III, epoca romană) (cod LMI CJ-I-s-A-07206).
- ”Villa rustica” din punctul “Țigăreni” (sec. II-III, epoca romană) (cod LMI CJ-I-s-A-07207).
Mănăstire
[modificare | modificare sursă]Pe Harta Iosefină a Transilvaniei din 1769-1773 (Sectio 110) la circa 1,5 km sud-est de sat este marcat amplasamentul unei mănăstiri izolate (“Monostor”).
Monument dispărut
[modificare | modificare sursă]- Biserica "Adormirea Maicii Domnului" din satul Tritenii de Jos este înscrisă pe "Lista monumentelor istorice dispărute", elaborată de Ministerul Culturii și Cultelor în anul 2004 (datare: sec. XVII, cod 13B0541)[11].
Obiective turistice
[modificare | modificare sursă]- Clapa, casa nr.358 (casa memorială a scriitorului Pavel Dan, înscrisă pe lista monumentelor istorice din județul Cluj 2010).
Personalități
[modificare | modificare sursă]- Pavel Dan, scriitor
- Ion Cristoreanu, interpret de muzică populară
- Ghiță Mureșan, baschetbalist
Bibliografie
[modificare | modificare sursă]- Simon András, Gáll Enikő, Tonk Sándor, Lászlo Tamás, Maxim Aurelian, Jancsik Péter, Coroiu Teodora (). Atlasul localităților județului Cluj. Cluj-Napoca: Editura Suncart. ISBN 973-864300-7.
- Dan Ghinea (). Enciclopedia geografică a României. București: Editura Enciclopedică. ISBN 978-973-45-0396-4.
Vezi și
[modificare | modificare sursă]- Lista monumentelor istorice din județul Cluj
- Biserica de lemn din Băișoara (actuala mănăstire ortodoxă din Pădurenii)
Imagini
[modificare | modificare sursă]-
Intrarea în satul Tritenii de Jos
-
Tritenii de Jos
-
Școala
-
Monumentul Eroilor
-
Biserica ortodoxă din satul Tritenii de Jos
-
Bustul scriitorului Pavel Dan din Tritenii de Jos
-
Clapa
-
Casa scriitorului Dan Pavel din Clapa
-
Biserica de lemn din Pădureni-Hotar
-
Interior
-
Tritenii-Colonie
-
Biserica ortodoxă „Sfinţii Trei Ierarhi“
-
Biserica reformată din Tritenii-Colonie
-
Satul Tritenii de Sus
-
Biserica ortodoxă din satul Tritenii de Sus
-
Tritenii de Sus
-
Biserica reformată din satul Tritenii de Sus
Legături externe
[modificare | modificare sursă] Materiale media legate de Comuna Tritenii de Jos, Cluj la Wikimedia Commons
- Primăria Tritenii de Jos
- Imagine din satelit a zonei
- CIMEC – Raport arheologic (Tritenii de Jos) Arhivat în , la Wayback Machine.
- CIMEC – Biserica Reformată din Tritenii de Jos Arhivat în , la Wayback Machine.
- Repertoriul așezărilor rurale din Dacia romană
- Recensământul din 2002 (Tritenii de Jos)[nefuncțională]
Note
[modificare | modificare sursă]- ^ Atlasul localităților județului Cluj, p. 239
- ^ x indică operatorul telefonic: 2 pentru Romtelecom și 3 pentru alți operatori de telefonie fixă
- ^ Rezultatele alegerilor locale din 2020, Autoritatea Electorală Permanentă
- ^ „Rezultatele recensământului din 2011: Tab8. Populația stabilă după etnie – județe, municipii, orașe, comune”. Institutul Național de Statistică din România. iulie 2013. Accesat în .
- ^ „Rezultatele recensământului din 2021: Populația rezidentă după etnie (Etnii, Macroregiuni, Regiuni de dezvoltare, Județe, Municipii, orașe și comune)”. Institutul Național de Statistică din România. iunie 2023. Accesat în .
- ^ „Rezultatele recensământului din 2021: Populația rezidentă după religie (Religii, Macroregiuni, Regiuni de dezvoltare, Județe, Municipii, orașe și comune*)”. Institutul Național de Statistică din România. iunie 2023. Accesat în .
- ^ „Rezultatele finale ale alegerilor locale din 2020” (Json). Autoritatea Electorală Permanentă. Accesat în .
- ^ Varga E. Statistică recensăminte după limba maternă, respectiv naționalitate, Sânpaul
- ^ Structura etno-demografică a României
- ^ „copie arhivă” (PDF). Arhivat din original (PDF) la . Accesat în .
- ^ „copie arhivă” (PDF). Arhivat din original (PDF) la . Accesat în .
|