Malaysia
Deși acest articol conține o listă de referințe bibliografice, sursele sale rămân neclare deoarece îi lipsesc notele de subsol. Puteți ajuta introducând citări mai precise ale surselor. |
Malaysia | |||||
مليسيا 马来西亚 மலேசியா | |||||
| |||||
Deviză: „Bersekutu Bertambah Mutu” „Unitatea este Putere” | |||||
| |||||
Geografie | |||||
---|---|---|---|---|---|
Suprafață | |||||
- totală | 330,803 km² (locul 67) | ||||
Apă (%) | 0,3 | ||||
Cel mai înalt punct | Muntele Kinabalu (4.096 m) ![]() | ||||
Cel mai jos punct | Oceanul Indian (0 m) ![]() | ||||
Vecini | Thailanda Brunei Darussalam Indonezia Singapore Filipine ![]() | ||||
Fus orar | UTC+8 | ||||
Populație | |||||
Densitate | 92 loc/km² | ||||
- Estimare 2020 | 32.447.385 | ||||
Limbi oficiale | malaeza | ||||
Etnonim | Malaezian | ||||
Guvernare | |||||
Sistem politic | Monarhie constituțională | ||||
Rege(d) | Sultan Ibrahim[*] ![]() | ||||
Prim-ministru(d) | Anwar Ibrahim[*] ![]() | ||||
Legislativ | Parlamentul Malaysiei | ||||
Capitala | Kuala Lumpur1 | ||||
Istorie | |||||
Independență față de Regatul Unit | |||||
recunoscută | 31 august 1957 | ||||
Economie | |||||
PIB (PPC) | 2015 | ||||
- Total | 800,169 miliarde $ (locul 28) | ||||
- Pe cap de locuitor | 25.833 $ (locul 42) | ||||
PIB (nominal) | 2015 | ||||
- Total | 375,633 miliarde $ (locul 35) | ||||
- Pe cap de locuitor | (locul 65)12.127 $ | ||||
Gini (2009) | 46,2 (ridicat) (locul 36) | ||||
IDU (2013) | 0,773 (ridicat) (locul 62) | ||||
Monedă | Ringgit (MYR ) | ||||
Coduri și identificatori | |||||
Cod CIO | MAS ![]() | ||||
Cod mobil | 502 ![]() | ||||
Prefix telefonic | +60 | ||||
ISO 3166-2 | MY ![]() | ||||
Domeniu Internet | .my | ||||
1 Capitala administrativă se află la Putrajaya. | |||||
Prezență online | |||||
site web oficial cont Twitter | |||||
Modifică date / text ![]() |
Malaysia,[3][4] după denumirea veche, Malaezia (în jawi, مليسيا), este o țară în Asia de Sud-Est, care cuprinde două teritorii distincte: partea de sud (Peninsula Malacca și insulele adiacente) și partea de nord cu insula Borneo. Peninsula Malacca se învecinează la nord cu Thailanda, iar la est cu Marea Chinei de Sud. Prin intermediul Strâmtorii Malacca, Malaysia are frontiere maritime cu Indonezia și Singapore, în sud și vest. Malaysia Insulară se află în sud-vestul Mării Chinei de Sud, la nord de Brunei și la sud de Indonezia, făcând frontieră maritimă cu Filipinele. Capitala Malaysiei este Kuala Lumpur.
Țara este o monarhie electorală. Monarhul este ales pe termen de cinci ani prin votul regilor celor nouă state monarhice ereditare.[5][6][7]
Nume
Numele nativ al Malaysiei, în limba malaieză, este Persekutuan Malaysia. În limba română, până în anul 2005 țara era cunoscută mai ales sub numele de „Malaezia” sau „Republica Malaezia”. Această denumire a circulat un timp alături de denumirea nou impusă, din 2005, Malaysia. Astfel, în Statele lumii. Mică Enciclopedie (Horia C. Matei ș.a., Editura științifică și enciclopedică, București, 1976, ediția a II-a) apare doar „Malaysia”. La fel, în Mic dicționar enciclopedic (coord. Mircea Mâciu ș.a., Editura științifică și enciclopedică, București, 1986, ed. a III-a), această țară este denumită Malaysia. Există, în schimb, „Arhipelagul Malaez”. În 2005, noul Dicționar ortografic, ortoepic și morfologic al limbii române (DOOM, ediția a II-a, 2005)[8] a impus drept unică formă corectă a denumirii acestei țări, în limba română: „Malaysia”.
Istorie
Politică
Conducătorul Suprem al statului Malaysia este Maiestatea Sa Abdullah Shah. Prim ministru al Malaysiei este Anwar Ibrahim.
State
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/23/Malaysia_states_named.png/500px-Malaysia_states_named.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8d/KL_%2B_Putrajaya_locator.png/500px-KL_%2B_Putrajaya_locator.png)
Malaysia este o federație de treisprezece state (negeri-negeri, la singular: negeri) și trei teritorii federale (wilayah persekutuan).
Malaysia peninsulară
Unsprezece, din cele treisprezece state (negeri-negeri), precum și două, din cele trei teritorii federale (wilayah persekutuan) sunt situate în peninsula Malacca. În lista care urmează, capitalele sunt date între paranteze:
- State:
- Sultanatul Johor (Johor Bahru)
- Sultanatul Kedah (Alor Star)
- Sultanatul Kelantan (Kota Bharu)
- Sultanatul Pahang (Kuantan)
- Sultanatul Perak (Ipoh)
- Sultanatul Selangor (Shah Alam)
- Sultanatul Terengganu (Kuala Terengganu)
- Monarhia electivă Negeri Sembilan (Seremban)
- Regatul Perlis (Kangar)
- Statul Malacca (Malacca)
- Statul Pulau Pinang (George Town)
- Teritorii federale:
- Putrajaya (capitala administrativă a federației)
- Kuala Lumpur (capitala legislativă a federației)
Malaysia orientală / Malaysia de Est (nordul insulei Borneo)
Două, din cele treisprezece state (negeri-negeri), precum și unul din cele trei teritorii federale (wilayah persekutuan) sunt situate în partea de nord a insulei Borneo. În lista care urmează, capitalele lor sunt date între paranteze:
- State:
- Teritoriu federal:
Geografie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7e/My-map.png/500px-My-map.png)
Malaysia este formată din două regiuni, una aflată în peninsula Malacca, cealaltă în partea de nord a insulei Borneo. Cele două regiuni sunt separate de Marea Chinei de Sud, și se află la o distanță de 650 km una de cealaltă. Clima este caldă, umedă și ploioasă. Malaysia se mândrește cu existența plajelor aurii și a pădurilor tropicale. Munții sunt numeroși, incluzând Muntele Kinabalu (4100 m), cel mai înalt vârf din Asia de Sud.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/85/Petronas_Panorama_II.jpg/220px-Petronas_Panorama_II.jpg)
Economie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/58/Mahathir_2007.jpg/150px-Mahathir_2007.jpg)
Malaysia este o țară cu un venit ridicat pe cap de locuitor, fiind unul dintre „tigrii asiatici”, datorită ritmului său rapid de dezvoltare economică în timpul domniei lui Mahathir Mohamad (1981-2003). În 25 de ani[când?], Malaysia a trecut de la stadiul de țară în curs de dezvoltare la stadiul de țară dezvoltată economic. Este una dintre cel mai dezvoltate țări din Asia de Sud-Est. Puterea economică a Malaysiei este bazată pe industrie, agricultură, minerit și turism. Însă încă există o discrepanță uriașă între nivelul de dezvoltare economică din vestul și din estul țării (Insula Borneo), precum și între centrul marilor orașe și periferiile acestora.
Resursele subsolului
- Aur
- Staniu (Cositor)
- Fier
- Bauxită (pe coasta occidentală)
- Gaz și petrol (în largul coastei orientale)
Agricultura și silvicultura
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/98/Rubbertrees_malaysia.jpg/200px-Rubbertrees_malaysia.jpg)
- Lemn
- Cauciuc natural (al treilea producător mondial, după Thailanda
și Indonezia)
Demografie
Religia în Malaysia (2010)[9]
Islam (61,3%)
Budism (19,8%)
Creștinism (9,2%)
Hinduism (6,3%)
Religia tradițională chineză (3,4%)
Grupuri etnice: malayezi 50,4%, chinezi 23,7%, alți băștinași 11%, indieni 7,1%, alții 7,8%.
Religii predominante: musulmană (majoritară), budistă, creștină, hindusă etc.
Limbi vorbite: malaieză, engleză, chineză, tamilă, telugu, thai.
Cultură și religie
Religia de stat este cea musulmană, de obediență sunnită, respectată de majoritatea malaysienilor. Comunitatea chineză practică un amestec de budism, de taoism și de cultul strămoșilor. Indienii sunt, în cea mai mare parte, hinduiști. Întâlnim și câțiva creștini și animiști, îndeosebi în Sarawak și în Sabah.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/42/Masjid_Negara.jpg/250px-Masjid_Negara.jpg)
Muzeul de Arte Islamice al Malaysiei
Muzeul de Arte Islamice al Malaysiei (în limba malaieză: Muzium Kesenian Islam Malaysia) a fost deschis publicului începând cu data de 12 decembrie 1998. Este cel mai mare muzeu de artă islamică din Asia de Sud-Est. Muzeul situat în inima capitalei malaysiene, Kuala Lumpur, se întinde pe 4 etaje și acoperă o suprafață de 30.000 m². Muzeul a fost decorat de artizani din Iran și din Uzbekistan. Conține 6.000 de piese de artă, dintre care 200 de manuscrise islamice, precum și cea mai mare machetă din lume a Masjid al-Haram[10].
Limba malaieză
Limba malaieză[11] (în limba malaieză: bahasa Melayu, iar în scriere jawi: بهاس ملاي) este o limbă austroneziană vorbită de populațiile malaieze, originare din Arhipelagul Malay din sud-estul Asiei, până la îndepărtata „Insulă a Crăciunului” în Australia. Limba a primit statutul de lingua franca a regiunii în epoca sultanului de Mallaca, în secolul al XV-lea și al XVI-lea.
Patrimoniu mondial UNESCO
Până în anul 2011 pe lista patrimoniului mondial UNESCO au fost incluse 3 obiective din această țară.
Vezi și
Referințe
- ^ „Gini Index”. World Bank. Accesat în .
- ^ „2014 Human Development Report Summary” (PDF). United Nations Development Programme. . pp. 21–25. Accesat în .
- ^ În limba română, singura formă admisă a denumirii statului este Malaysia. Vezi ortografia impusă de dicționarul normativ al limbii române: Dicționarul ortografic, ortoepic și morfologic al limbii române - DOOM, 2005, editat de Academia Română, pagina 462.
- ^ Horia C. Matei, Silviu Neguț, Ion Nicolae (). Enciclopedia Statelor Lumii. București: MERONIA. pp. 297–299. ISBN 978-973-7839-38-1.
- ^ „Malaysia picks powerful ruler of Johor state as country's new king under rotation system”. AP News. . Accesat în .
- ^ Mayberry, Kate (). „Malaysia prepares for 'hands-on' king as Johor Sultan takes the throne”. Al Jazeera. Accesat în .
- ^ „List of His Majesty the Yang Di-Pertuan Agong”. www.parlimen.gov.my.
- ^ Academia Română, Institutul de Lingvistică „Iorgu Iordan - Al. Rosetti” - DOOM2 - Dicționarul ortografic, ortoepic și morfologic al limbii române, Ediția a II-a revăzută și adăugită, Univers Enciclopedic, București, 2005, pagina 462.
- ^ Eroare la citare: Etichetă
<ref>
invalidă; niciun text nu a fost furnizat pentru referințele numiteCensus 2010
- ^ Masjid Al-Haram (în arabă : المسجد الحرام, pronunțat: Al-Masğid Al-Harām, în românește: «Moscheea Interzisă») este o moschee situată în orașul Mecca, capitala Arabiei Saudite. Este cel mai important loc sfânt al Islamului.
- ^ Forma admisă de Dicționarul ortografic, ortoepic și morfologic al limbii române - DOOM 2 este limba malaieză.
Bibliografie
- Academia Română, Institutul de Lingvistică „Iorgu Iordan - Al. Rosetti” (2005) DOOM - Dicționarul ortografic, ortoepic și morfologic al limbii române, Ediția a II-a revăzută și adăugită, Editura Univers Enciclopedic, București. Cuvânt-înainte de Eugen Simion. ISBN 973-637-087-x
- Horia C. Matei ș.a., Statele lumii. Mică Enciclopedie, Editura științifică și enciclopedică, București, 1976, ediția a II-a;
- Mircea Mâciu (coordonator) ș.a., Mic dicționar enciclopedic, ediția a III-a, Editura științifică și enciclopedică, București, 1986.
Legături externe
Puteți găsi mai multe informații despre Malaysia prin căutarea în proiectele similare ale Wikipediei, grupate sub denumirea generică de „proiecte surori”: | |
![]() |
Definiții și traduceri în Wikționar |
![]() |
Imagini și media la Commons |
![]() |
Citate la Wikicitat |
![]() |
Texte sursă la Wikisursă |
![]() |
Manuale la Wikimanuale |
![]() |
Resurse de studiu la Wikiversitate |
- Malaysia la Encyclopædia Britannica
- Malaysia la The World Factbook
- Malaysia Arhivat în , la Wayback Machine. from UCB Libraries GovPubs
- Malaysia pe Curlie
- Malaysia profile from the BBC News
- Atlasul Wikimedia pentru Malaysia
- Key Development Forecasts for Malaysia from International Futures
- 31 August - Ziua Națională a Malaesiei, 31 august 2010, Amos News
- Malaysia, 5 septembrie 2006, Anca Popa, Descoperă
- Misterul Malaysiei, 10 august 2007, Miruna Vasilescu, Descoperă
|