William Shockley
William Shockley | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | 13. feb. 1910[1][2][3][4]![]() London[5][6] | ||
Død | 12. aug. 1989[1][2][3][4]![]() Stanford | ||
Beskjeftigelse | Fysiker, oppfinner, universitetslærer ![]() | ||
Akademisk grad | Doctor of Philosophy in Physics | ||
Utdannet ved | California Institute of Technology (–1932) (akademisk grad: Bachelor of Science) Massachusetts Institute of Technology (–1936) (akademisk grad: ph.d.) | ||
Doktorgrads- veileder | John C. Slater | ||
Ektefelle | Jean Bailey Emmy Lanning | ||
Far | William Hillman Shockley[7] | ||
Parti | Det republikanske parti | ||
Nasjonalitet | Storbritannia USA | ||
Gravlagt | Palo Alto Alta Mesa Memorial Park[5] | ||
Medlem av | National Academy of Sciences (1951–) American Academy of Arts and Sciences American Physical Society[8] | ||
Utmerkelser | 10 oppføringer
Nobelprisen i fysikk (1956) (sammen med: John Bardeen, Walter Houser Brattain)[9][10]
Oliver E. Buckley Condensed Matter Prize (1953)[11] IEEEs æresmedalje (1980)[12] Wilhelm-Exner-medaljen (1963)[13] National Inventors Hall of Fame (1974)[14] IEEE Morris N. Liebmann Memorial Award (1952)[15] Holley Medal (1963)[16] Fellow of the American Physical Society Comstockprisen i fysikk (1953)[17] Årets person i Time | ||
Arbeidssted | Bell Labs Stanford University Shockley Semiconductor Laboratory | ||
Fagfelt | Halvlederfysikk | ||
![]() |
Nobelprisen i fysikk 1956 |
William Bradford Shockley (født 13. februar 1910, død 12. august 1989) var en amerikansk fysiker og oppfinner. Shockley var lederen av forskningsgruppen, som inkluderte John Bardeen og Walter Houser Brattain, som sammen oppfant transistoren. De tre ble sammen tildelt nobelprisen i fysikk i 1956.
Shockleys forsøk på å kommersialisere nye transistordesign på 1950- og 1960-tallet ledet til oppbygningen av Californias Silicon Valley som sentrum for elektronisk innovasjon. Sent i livet ble Shockley professor ved Stanford University og en talsmann for eugenikk.[trenger referanse]
Tidlig liv og utdannelse
Shockley ble født i London av amerikanske foreldre, men ble oppdratt i foreldrenes hjemby Palo Alto i California fra treårsalderen. Hans var, William Hillman Shockley, var ingeniør. Shockley tok bachelor of science-graden ved California Institute of Technology i 1932, og sin ph.d. ved Massachusetts Institute of Technology i 1936. Doktoravhandlingens tittel var Electronic Bands in Sodium Chloride, med John C. Slater som veileder. Etter disputasen begynte han ved Bell Labs i New Jersey. Han publiserte en rekke oppdagelser i de tidlige årene av sitt virke og tok sin første patent i 1938, Electron Discharge Device.
Karrière
Shockley arbeidet ved Bell labs på Manhattan i New York da krigen brøt ut i 1941. Under krigen deltok han i flere forskningsprosjekter av militær betydning. Etter fredsslutningen i 1945 ble Shockley forskningsleder ved Bell Labs. Det var denne forskningen som ledet til oppdagelsen av transistoren. Senere flyttet han fra østkysten til California og Shockley arbeidet med halvledere.
Rase og IQ
Senere i hans karriere ble Shockley interessert i spørsmålet om rase, IQ og eugenikk. Han anså dette arbeidet som viktig for menneskehetens framtid, og anså denne delen av sitt virke som spesielt betydningsfullt på tross av at det skadet hans omdømme. Shockley argumenterte at de høye fødselsratene blant lavt intelligente hadde en dysgenisk effekt. Shockley publiserte skrifter og foreleste om disse spørsmålene, inspirert av psykologen Cyril Burt sine arbeider. Shockley foreslo at personer med IQ under 100 burde få betalt for å frivillig bli sterilisert.
Referanser
- ^ a b Encyclopædia Britannica Online, oppført som William B. Shockley, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/William-Shockley, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Munzinger Personen, oppført som William B. Shockley, Munzinger IBA 00000008758, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Hrvatska enciklopedija, Hrvatska enciklopedija-ID 55747, oppført som William Bradford Shockley[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Gran Enciclopèdia Catalana, oppført som William Bradford Shockley, Gran Enciclopèdia Catalana-ID 0062522[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Find a Grave, besøkt 30. juni 2024[Hentet fra Wikidata]
- ^ Store sovjetiske encyklopedi (1969–1978), avsnitt, vers eller paragraf Шокли Уильям Брэдфорд, besøkt 28. september 2015[Hentet fra Wikidata]
- ^ Geni.com[Hentet fra Wikidata]
- ^ Notable Names Database[Hentet fra Wikidata]
- ^ Nobelstiftelsen, «Table showing prize amounts», verkets språk engelsk, utgitt april 2019, besøkt 3. februar 2021[Hentet fra Wikidata]
- ^ nobelprize.org, «The Nobel Prize in Physics 1956», verkets språk engelsk, besøkt 3. februar 2021[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.aps.org[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.ieee.org[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.wilhelmexner.org[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.invent.org[Hentet fra Wikidata]
- ^ corporate-awards.ieee.org[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.asme.org[Hentet fra Wikidata]
- ^ About the Comstock Prize in Physics, www.nasonline.org, besøkt 7. oktober 2018[Hentet fra Wikidata]
Eksterne lenker
- (en) Nobelprisen i fysikk 1956 hos Nobelprize.org
- (en) William Shockley hos Nobelprize.org i forbindelse med tildelingen av Nobelprisen i fysikk 1956