Nobela prēmijas laureāti fizikā
Nobela prēmijas laureāti fizikā ir zinātnieki, kas saņēmuši Nobela prēmiju fizikā (zviedru: Nobelpriset i fysik). Tās ir ikgadējs apbalvojums par ieguldījumu fizikā. Nobela prēmija fizikā ir viena no piecām Alfrēda Nobela dibinātajām Nobela prēmijām (izveidota saskaņā ar Nobela 1895. gadā parakstīto testamentu). Kopš 1901. gada to pasniedz Zviedrijas Karaliskā Zinātņu Akadēmija svinīgā ceremonijā Zviedrijas galvaspilsētā Stokholmā katru gadu 10. decembrī (A. Nobela nāves dienā).[1]
Balvas piešķiršanu organizē Nobela fonds un Komiteja, kas sastāv no pieciem Zviedrijas Karaliskās Zinātņu Akadēmijas ievēlētiem locekļiem. Apbalvošana notiek Stokholmas koncertzālē. Katram fizikas Nobela prēmijas laureātam tiek pasniegta zelta medaļa, diploms un naudas balva.[2][3]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6e/AlfredNobel_adjusted.jpg/220px-AlfredNobel_adjusted.jpg)
Daži fakti
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- Pirmo Nobela prēmiju fizikā 1901. gada 10. decembrī saņēma vācu zinātnieks Vilhelms Rentgens par ieguldījumu rentgenstaru atklāšanā.
- Vienīgais zinātnieks, kas saņēmis Nobela prēmiju fizikā divas reizes, ir Džons Bardīns (1956, 1972). Divas reizes Nobela prēmiju ir saņēmusi arī Marija Sklodovska-Kirī, bet divās dažādās nozarēs: fizikā (1903) un ķīmijā (1911).
- Nobela pēmjas fizikā saņēmušas tikai 4 sievietes: Marija Sklodovska-Kirī (1903), Marija Geperte-Maiere (1967), Donna Striklenda (2018) un Andrea Geza (2020).[4]
- Jaunākais laureāts, kas jebkad saņēmis Nobela prēmiju, bija Viljams Lorenss Bregs (1915), kas saņēma Nobela prēmiju fizikā 25 gadu vecumā.
- Vecākais laureāts, kas saņēmis Nobela prēmiju fizikā, bija Artūrs Eškins (2018), kas saņēma Nobela prēmiju fizikā 96 gadu vecumā.
- Līdz 2023. gadam piešķirtas 117 Nobela prēmijas fizikā. Tās piešķirtas 224 laureātiem (Džons Bardīns apbalvots divas reizes). Sešas reizes prēmija fizikas jomā netika piešķirta (1916, 1931, 1934, 1940—1942).
Laureāti
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]1901—1910
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Gads | Laureāti | Valsts[5] | Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva | Attēls |
---|---|---|---|---|
1901 | Vilhelms Rentgens (1845—1923) |
![]() |
"atzinībā par izcilo darbu, ko viņš veicis, atklājot rentgenstarus, kas nosaukti viņa vārdā"[6] | |
1902 | Hendriks Lorencs (1853—1928) |
![]() |
"atzinībā par izcilo darbu, ko viņi veica, pētot magnētiskā lauka ietekmi uz starojumu"[7] (Zēmaņa efekts) | ![]() |
Pīters Zēmanis (1865—1943) |
![]() |
![]() | ||
1903 | Anrī Bekerels (1852—1908) |
![]() |
"atzinībā par izcilo darbu, ko viņš veicis, atklājot spontāno radioaktivitāti"[8] | ![]() |
Pjērs Kirī (1859—1906) |
![]() |
"atzinībā par izcilo darbu, ko viņi veica kopā, pētot Antuāna Bekerela atklāto radioaktivitātes parādību"[8] | ![]() | |
Marija Sklodovska-Kirī (1867—1934) |
![]() (dzimusi Varšavā, Polijas Karalistē) |
![]() | ||
1904 | Džons Strats (1842—1919) |
![]() |
"par nozīmīgāko gāzu blīvuma pētījumiem un par šo pētījumu rezultātā atklāto argona gāzi"[9] | ![]() |
1905 | Filips Lenards (1862—1947) |
![]() (dzimis Bratislavā) |
"par viņa darbu, veicot katodstaru pētījumus"[10] | ![]() |
1906 | Dž. Dž. Tomsons (1856—1940) |
![]() |
"atzinībā par viņa lielajiem nopelniem teorētiskos un eksperimentālos pētījumos par elektrības izlādi gāzēs"[11] | ![]() |
1907 | Alberts Maikelsons (1851—1931) |
![]() (dzimis Stšelno) |
"par precīzu optisko instrumentu izstrādāšanu un ar tiem veiktajiem spektroskopiskiem un metroloģiskiem pētījumiem"[12] | ![]() |
1908 | Gabriels Lipmans (1845—1921) |
![]() (dzimis Luksemburgā) |
"par krāsainu fotoattēlu iegūšanas metodi, kas balstīta uz interferences parādību"[13] | ![]() |
1909 | Guljelmo Markoni (1874—1937) |
![]() |
"atzinībā par viņu ieguldījumu bezvadu telegrāfa attīstībā"[14] | ![]() |
Kārlis Ferdinands Brauns (1850—1918) |
![]() |
![]() | ||
1910 | Johaness Dideriks van der Vālss (1837—1923) |
![]() |
"par viņa darbu gāzu un šķidrumu stāvokļa vienādojuma izstrādāsanā"[15] | ![]() |
1911—1920
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Gads | Laureāti | Valsts[5] | Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva | Attēls |
---|---|---|---|---|
1911 | Vilhelms Vīns (1864—1928) |
![]() |
"par likumu atklāšanu, kas nosaka siltuma izstarošanu"[16] (pētījis absolūti melna ķermeņa siltuma starojumu) | ![]() |
1912 | Gustavs Dalens (1869—1937) |
![]() |
"par viņa izgudroto automātisko regulatoru un tā pielietojumu gāzu akumulatoros bāku un boju apgaismojumam"[17] | ![]() |
1913 | Heike Kamerlings Oness (1853—1926) |
![]() |
"par vielas īpašību pētījumiem zemās temperatūrās, kas radīja iespēju ražot šķidro hēliju"[18] | ![]() |
1914 | Makss fon Laue (1879—1960) |
![]() |
"par viņa atklāto rentgenstaru difrakciju kristālos"[19] (kas bija svarīgs solis rentgenspektroskopijas attīstībā) | ![]() |
1915 | Viljams Henrijs Bregs (1862—1942) |
![]() |
"par viņu darbu kristālu struktūras analīzē ar rentgenstaru palīdzību"[20] (kas bija svarīgs solis rentgendifraktometrijas attīstībā) | ![]() |
Viljams Lorenss Bregs (1890—1971) |
![]() (dzimis Adelaidā) |
![]() | ||
1916 | Prēmija netika piešķirta | |||
1917 | Čārlzs Barkla (1877—1944) |
![]() |
"atklājis elementiem raksturīgo rentgenstarojumu"[21] (kas bija vēl viens svarīgs solis rentgenspektroskopijas attīstībā) | ![]() |
1918 | Makss Planks (1858—1947) |
![]() |
"atzinībā par viņa darbu, atklājot enerģijas kvantu, kas veicināja fizikas attīstību"[22] | ![]() |
1919 | Johanness Štarks (1874—1957) |
![]() |
"par viņa atklājumiem par Doplera efektu kanālstaros un spektrālo līniju sašķelšanos elektriskajā laukā"[23] | ![]() |
1920 | Šarls Gijoms (1861—1938) |
![]() |
"pateicībā par ieguldīto darbu precīzos mērījumos fizikā, atklājot niķeļa piejaukumu anomālijas tēraudā"[24] | ![]() |
1921—1930
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Gads | Laureāti | Valsts[5] | Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva | Attēls |
---|---|---|---|---|
1921 | Alberts Einšteins (1879—1955) |
![]() ![]() |
"par viņa ieguldījumu teorētiskajā fizikā, un īpaši par fotoelektriskā efekta likuma atklāšanu"[25] | ![]() |
1922 | Nilss Bors (1885—1962) |
![]() |
"par viņa ieguldījumu atomu struktūras un to radiācijas izpētē"[26] | ![]() |
1923 | Roberts Milikens (1868—1953) |
![]() |
"par viņa darbu elektriskā elementārlādiņa un fotoelektriskā efekta izpētē"[27] | ![]() |
1924 | Manne Sīgbāns (1886—1978) |
![]() |
"par viņa atklājumiem un pētījumiem rentgenspektroskopijas jomā"[28] | ![]() |
1925 | Džeimss Franks (1882—1964) |
![]() |
"par viņu atklātajiem elektronu un atomu sadursmju likumiem"[29] | ![]() |
Gustavs Hercs (1887—1975) |
![]() |
![]() | ||
1926 | Žans Perēns (1870—1942) |
![]() |
"par viņa darbiem par vielas diskrēto struktūru, un īpaši par viņa atklāto nogulsnēšanās līdzsvaru"[30] | ![]() |
1927 | Arturs Komptons (1892—1962) |
![]() |
"par viņa vārdā nosauktā efekta atklāšanu"[31] (Komptona efekts) | ![]() |
Čārlzs Vilsons (1869—1959) |
![]() (dzimis Skotijā) |
"par viņa metodi elektriski lādētu daļiņu pārvietošanās ceļa novērošanai ar tvaika kondensācijas palīdzību"[31] (Vilsona kamera) | ![]() | |
1928 | Ouens Ričardsons (1879—1959) |
![]() |
"par viņa termojonu emisijas pētījumiem, un īpaši par viņa vārdā nosauktā likuma atklāšanu"[32] (Ričardsona likums) | ![]() |
1929 | Luijs de Brojī (1892—1987) |
![]() |
"par viņa elektronu viļņu dabas atklāšanu"[33] (de Brojī viļņu) | ![]() |
1930 | Čandrasekhara Venkata Rāmans (1888—1970) |
![]() |
"par gaismas izkliedes pētījumiem, un par viņa vārdā nosauktā efekta atklāšanu"[34] (Rāmana efekts) |
1931—1940
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Gads | Laureāti | Valsts[5] | Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva | Attēls |
---|---|---|---|---|
1931 | Prēmija netika piešķirta | |||
1932 | Verners Heizenbergs (1901—1976) |
![]() |
"par kvantu mehānikas radīšanu, kuras pielietojums, cita starpā, noveda pie ūdeņraža alotropisko formu atklāšanas"[35] | ![]() |
1933 | Ervīns Šrēdingers (1887—1961) |
![]() |
"par atoma teorijas jaunu, produktīvu formu atklāšanu"[36] (kvantu mehānikas attīstīšana) | ![]() |
Pols Diraks (1902—1984) |
![]() |
![]() | ||
1934 | Prēmija netika piešķirta | |||
1935 | Džeimss Čedviks (1891—1974) |
![]() |
"par neitrona atklāšanu"[37] | ![]() |
1936 | Viktors Hess (1883—1964) |
![]() |
"par kosmiskā starojuma atklāšanu"[38] | ![]() |
Kārls Deivids Andersons (1905—1991) |
![]() |
"par pozitrona atklāšanu"[38] | ||
1937 | Klintons Deivisons (1881—1958) |
![]() |
"par elektronu difrakcijas kristālos eksperimentālu atklāšanu"[39] | ![]() |
Džordžs Tomsons (1892—1975) |
![]() |
![]() | ||
1938 | Enriko Fermi (1901—1954) |
![]() |
"par jaunu radioaktīvu elementu iegūšanu neitronu apstarošanas rezultātā, un par lēno neitronu izraisīto kodolreakciju atklāšanu"[40] | ![]() |
1939 | Ernests Lorenss (1901—1958) |
![]() |
"par ciklotrona izgudrošanu un pilnveidošanu, un par iegūtajiem rezultātiem, īpaši attiecībā uz mākslīgajiem radioaktīvajiem elementiem"[41] | ![]() |
1940 | Prēmija netika piešķirta |
1941—1950
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Gads | Laureāti | Valsts[5] | Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva | Attēls |
---|---|---|---|---|
1941 | Prēmija netika piešķirta | |||
1942 | Prēmija netika piešķirta | |||
1943 | Oto Šterns (1888—1969) |
![]() (dzimis Vācijā) |
"par viņa ieguldījumu molekulāro kūļu metodes attīstībā, un par protona magnētiskā momenta atklāšanu"[42] | ![]() |
1944 | Izidors Rabi (1898—1988) |
![]() (dzimis Austroungārijā |
"par viņa rezonanses metodi atoma kodola magnētisko īpašību ierakstīšanai"[43] | ![]() |
1945 | Volfgangs Pauli (1900—1958) |
![]() |
"par izslēgšanas principa atklāšanu, sauktu arī par Pauli principu"[44] | ![]() |
1946 | Persijs Viljamss Bridžmens (1882—1961) |
![]() |
"par viņa izgudroto aparatūru ļoti augstu spiedienu radīšanai, un par viņa atklājumiem augstu spiedienu fizikas jomā"[45] | ![]() |
1947 | Edvards Epltons (1892—1965) |
![]() |
"par atmosfēras augšējo slāņu pētījumiem, īpaši par tā saucamā Epltona slāņa atklāšanu"[46] | ![]() |
1948 | Patriks Blekets (1897—1974) |
![]() |
"par Vilsona kameras metodes attīstīšanu, un par atklājumiem kodolfizikas un kosmiskās radiācijas jomās"[47] | ![]() |
1949 | Hideki Jukava (1907—1981) |
![]() |
"par mezonu paredzēšanu, balstoties uz teorētiskiem kodolspēku pētījumiem"[48] | ![]() |
1950 | Sesils Pauels (1903—1969) |
![]() |
"par fotogrāfiskās kodolprocesu pētīšanas metodes attīstību, un par atklājumiem mezonu pētījumos, izmantojot šo metodi"[49] | ![]() |
1951—1960
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Gads | Laureāti | Valsts[5] | Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva | Attēls |
---|---|---|---|---|
1951 | Džons Kokrofts (1897—1967) |
![]() |
"par viņu pirmatklājēju darbu, veicot atoma kodola transmutācijas ar mākslīgi paātrinātām atomu daļiņām"[50] | ![]() |
Ernests Voltons (1903—1995) |
![]() |
![]() | ||
1952 | Fēlikss Blohs (1905—1983) |
![]() (dzimis Cīrihē) |
"par jaunu metožu izveidošanu precīziem kodolu magnētisma mērījumiem un ar to saistītajiem atklājumiem"[51] | ![]() |
Edvards Pērsels (1912—1997) |
![]() |
![]() | ||
1953 | Frics Cērnike (1888—1966) |
![]() |
"par viņa izveidoto fāzes kontrasta metodi, īpaši par viņa izgudroto fāzes kontrasta mikroskopu"[52] | ![]() |
1954 | Makss Borns (1882—1970) |
![]() (dzimis Breslavā) |
"par viņa fundamentālajiem pētījumiem kvantu mehānikā, īpaši par viņa viļņu funkcijas statistisko interpretāciju"[53] | ![]() |
Valters Bote (1891—1957) |
![]() |
"par sakrišanas metodes izstrādāšanu un ar to izdarītajiem atklājumiem elementārdaļinu fizikā"[53] | ![]() | |
1955 | Viliss Lems (1913—2008) |
![]() |
"par viņa atklājumiem ūdeņraža atoma spektra sīkstruktūrā"[54] | ![]() |
Polikarps Kušs (1911—1993) |
![]() (dzimis Vācijā) |
"par elektrona magnētiskā momenta precīzu noteikšanu"[54] | ![]() | |
1956 | Viljams Šoklijs (1910—1989) |
![]() (dzimis Londonā) |
"par viņu pusvadītāju pētījumiem un tranzistora efekta atklāšanu"[55] | ![]() |
Volters Brateins (1902—1987) |
![]() |
![]() | ||
Džons Bardīns (1908—1991) |
![]() |
![]() | ||
1957 | Li Džendao (1926—2024) |
![]() |
"par viņu pētījumiem tā sauktās paritātes likumu jomā, kas ļāva izdarīt būtiskus atklājumus attiecībā uz elementārdaļiņām"[56] | |
Jans Džeņnins (dzimis 1922. gadā) |
![]() |
![]() | ||
1958 | Pāvels Čerenkovs (1904—1990) |
![]() |
"par Čerenkova efekta atklāšanu un izskaidrošanu"[57] | ![]() |
Iļja Franks (1908—1990) |
![]() |
![]() | ||
Igors Tamms (1895—1971) |
![]() |
![]() | ||
1959 | Emīlio Segrē (1905—1989) |
![]() (dzimis Itālijā) |
"par antiprotona atklāšanu"[58] | ![]() |
Ouens Čemberlens (1920—2006) |
![]() |
![]() | ||
1960 | Donalds Glēzers (1926—2013) |
![]() |
"par pūslīšu kameras izgudrošanu"[59] | ![]() |
1961—1970
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Gads | Laureāti | Valsts[5] | Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva | Attēls |
---|---|---|---|---|
1961 | Roberts Hofštadters (1915—1990) |
![]() |
"par viņa pirmatklājēja pētījumiem par elektronu izkliedi atoma kodolā un izdarītajiem atklājumiem attiecībā uz nuklonu struktūru"[60] | ![]() |
Rudolfs Mesbauers (1929—2011) |
![]() |
"par viņa gamma starojuma rezonanses absorbcijas pētījumiem, un par efekta atklāšanu, kas nosaukts viņa vārdā"[60] | ![]() | |
1962 | Ļevs Landaus (1908—1968) |
![]() |
"par viņa pirmatklājēja kondensētās matērijas teorijām, īpaši par šķidrā hēlija teoriju"[61] | ![]() |
1963 | Jūdžīns Vīgners (1902—1995) |
![]() (dzimis Budapeštā) |
"par viņa ieguldījumu atoma kodola un elementārdaļiņu teorijā, īpaši par fundamentālo simetrijas principu atklāšanu un pielietojumu"[62] | ![]() |
Marija Geperte-Maiere (1906—1972) |
![]() (dzimusi Katovicē) |
"par viņu atklājumiem attiecībā uz kodola čaulu struktūru"[62] | ![]() | |
Hanss Jensens (1907—1973) |
![]() |
![]() | ||
1964 | Čārlzs Taunss (1915—2015) |
![]() |
"par fundamentālo darbu kvantu elektronikas jomā, kas ļāva konstruēt oscilatorus un pastiprinātājus, kas darbojas saskaņā ar māzera—lāzera principu"[63] | ![]() |
Nikolajs Basovs (1922—2001) |
![]() |
![]() | ||
Aleksandrs Prohorovs (1916—2002) |
![]() |
![]() | ||
1965 | Ričards Fainmens (1918—1988) |
![]() |
"par viņu fundamentālo darbu kvantu elektrodinamikā, kas būtiski ietekmēja elementārdaļiņu fiziku"[64] | ![]() |
Džulians Švingers (1918—1994) |
![]() |
![]() | ||
Sinitiro Tomonaga (1906—1979) |
![]() |
![]() | ||
1966 | Alfrēds Kastlers (1902—1984) |
![]() |
"par optisko metožu atklāšanu un attīstīšanu Herca rezonanses pētījumiem atomā"[65] | ![]() |
1967 | Hanss Bēte (1906—2005) |
![]() (dzimis Strasbūrā) |
"par viņa ieguldījumu kodolreakciju teorijā, īpaši par viņa atklājumiem attiecībā uz enerģijas rašanos zvaigznēs"[66] | ![]() |
1968 | Luiss Alvaress (1911—1988) |
![]() |
"par viņa izšķirošo ieguldījumu elementārdaļiņu fizikā, īpaši par liela skaita rezonanses stāvokļu atklāšanu, kas kļuva iespējama, viņam pilnveidojot ūdeņraža pūslīšu kameras izmantošanu un datu analīzi"[67] | ![]() |
1969 | Marijs Gells-Manns (1929—2019) |
![]() |
"par viņa ieguldījumu un atklājumiem attiecībā uz elementārdaļiņu klasifikāciju un to mijiedarbību"[68] | ![]() |
1970 | Hanness Alfvēns (1908—1995) |
![]() |
"par fundamentālo darbu un atklājumiem magnetohidrodinamikā ar noderīgiem pielietojumiem dažādās plazmas fizikas jomās"[69] | ![]() |
Luijs Eižens Felikss Neēls (1904—2000) |
![]() |
"par fundamentālo darbu un atklājumiem antiferomagnētismā un ferimagnētismā, kas veicināja nozīmīgus pielietojumus cietvielu fizikā"[69] | ![]() |
1971—1980
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Gads | Laureāti | Valsts[5] | Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva | Attēls |
---|---|---|---|---|
1971 | Deniss Gabors (1900—1979) |
![]() (dzimis Budapeštā, Ungārijā) |
"par hologrāfiskās metodes izgudrošanu un attīstīšanu"[70] | ![]() |
1972 | Džons Bardīns (1908—1991) |
![]() |
"par viņu kopēji izstrādāto supravadāmības teoriju, dēvētu par BKŠ teoriju"[71] | ![]() |
Leons Kūpers (dzimis 1930. gadā) |
![]() |
![]() | ||
Džons Šrīfers (1931—2019) |
![]() |
![]() | ||
1973 | Leo Esaki (dzimis 1925. gadā) |
![]() |
"par viņu eksperimentāliem atklājumiem sakarā ar tuneļparādībām pusvadītājos un supravadītājos, attiecīgi"[72] | ![]() |
Īvars Jēvers (dzimis 1929. gadā) |
![]() (dzimis Bergenā, Norvēģijā) |
![]() | ||
Braians Džozefsons (dzimis 1940. gadā) |
![]() |
"par viņa teorētiskajiem paredzējumiem par suprastrāvas īpašībām, tai ejot cauri tuneļbarjerai, īpaši par parādību, kas zināma kā Džozefsona efekts"[72] | ![]() | |
1974 | Martins Rails (1918—1984) |
![]() |
"par viņu pirmatklājēju pētījumiem radio astrofizikā: Railam par viņa novērojumiem un izgudrojumiem, īpaši par apertūras sintēzes metodi, un Hjūišam par viņa izšķirošo lomu pulsāru atklāšanā"[73] | |
Entonijs Hjūišs (1924—2021) |
![]() |
|||
1975 | Ogi Nilss Bors (1922—2009) |
![]() |
"par sakarības atklāšanu starp kolektīvo kustību un daļiņu kustību atoma kodolā un uz šīs sakarības balstītas atoma kodola struktūras teorijas attīstīšanu"[74] | ![]() |
Bens Motelsons (1938—2022) |
![]() (dzimis Čikāgā, ASV) |
![]() | ||
Džeimss Reinvoters (1917—1986) |
![]() |
|||
1976 | Bērtons Rihters (1931—2018) |
![]() |
"par viņu pirmatklājēju darbu jauna veida smago elementārdaļiņu atklāšanā"[75] | ![]() |
Semjuels Džaodžuns Dins (dzimis 1936. gadā) |
![]() |
![]() | ||
1977 | Filips Andersons (1923—2020) |
![]() |
"par magnētisku un nesakārtotu sistēmu elektroniskās struktūras fundamentālajiem teorētiskajiem pētījumiem"[76] | ![]() |
Nevils Mots (1905—1996) |
![]() |
![]() | ||
Džons van Vlaks (1899—1980) |
![]() |
![]() | ||
1978 | Pjotrs Kapica (1894—1984) |
![]() |
"par viņa izgudrojumiem un atklājumiem zemo temperatūru fizikā"[77] | ![]() |
Arno Penziass (1933—2024) |
![]() (dzimis Minhenē) |
"par kosmiskā mikroviļņu fona starojuma atklāšanu"[77] | ![]() | |
Roberts Vilsons (dzimis 1936. gadā) |
![]() |
![]() | ||
1979 | Šeldons Glešovs (dzimis 1932. gadā) |
![]() |
"par viņu ieguldījumu vienotas elementārdaļiņu vājās un elektromagnētiskās mijiedarbības teorijas veidošanā, kas ietvēra vājās neitrālās strāvas paredzēšanu"[78] | ![]() |
Abduss Salams (1926—1996) |
![]() (dzimis Džangā, Britu Indijā) |
![]() | ||
Stīvens Veinbergs (1933—2021) |
![]() |
![]() | ||
1980 | Džeimss Kronins (1931—2016) |
![]() |
"par atklājumu saistībā ar fundamentālo simetrijas principu zudumu, sabrūkot neitrālajiem K mezoniem"[79] | ![]() |
Vals Fičs (1923—2015) |
![]() |
1981—1990
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Gads | Laureāti | Valsts[5] | Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva | Attēls |
---|---|---|---|---|
1981 | Nikolass Blūmbergēns (1920—2017) |
![]() (dzimis Dordrehtā, Nīderlandē) |
"par viņu ieguldījumu lāzeru spektroskopijas attīstībā"[80] | ![]() |
Artūrs Šavlovs (1921—1999) |
![]() |
![]() | ||
Kajs Sīgbāns (1918—2007) |
![]() |
"par viņa ieguldījumu augstas izšķirtspējas elektronu spektroskopijas attīstībā"[80] | ![]() | |
1982 | Kenets Vilsons (1936—2013) |
![]() |
"par viņa kritisko parādību teoriju, saistībā ar fāzu pārejām"[81] | |
1983 | Subrahmanjans Čandrasekars (1910—1995) |
![]() (dzimis Lahorā, Britu Indijā) |
"par zvaigžņu struktūras un evolūcijas fizikālo procesu teorētiskajiem pētījumiem"[82] | |
Viljams Alfrēds Faulers (1911—1995) |
![]() |
"par teorētiskajiem un eksperimentālajiem pētījumiem saistībā ar kodolreakcijām, kurām ir liela nozīme ķīmisko elementu veidošanās procesos Visumā"[82] | ![]() | |
1984 | Karlo Rubija (dzimis 1934. gadā) |
![]() |
"par viņu izšķirošo ieguldījumu lielajā projektā, kas noveda pie lauka W un Z daļiņu, vājās mijiedarbības izplatītāju, atklāšanas"[83] | ![]() |
Simons van der Mērs (1925—2011) |
![]() |
|||
1985 | Klauss fon Klicings (dzimis 1943. gadā) |
![]() |
"par kvantētā Hola efekta atklāšanu"[84] | ![]() |
1986 | Ernsts Ruska (1906—1988) |
![]() |
"par viņa fundamentālo darbu elektronu optikā un par pirmā elektronu mikroskopa konstruēšanu"[85] | |
Gerds Binnigs (dzimis 1947. gadā) |
![]() |
"par viņu konstruēto rastra tuneļmikroskopu"[85] | ![]() | |
Heinrihs Rorers (1933—2013) |
![]() |
![]() | ||
1987 | Johanness Georgs Bednorcs (dzimis 1950. gadā) |
![]() |
"par viņu nozīmīgo izrāvienu, atklājot keramisko materiālu supravadītspēju"[86] | ![]() |
Karls Aleksandrs Millers (dzimis 1927. gadā) |
![]() |
![]() | ||
1988 | Leons Ledermans (1922—2018) |
![]() |
"par neitrīno kūļa metodi un leptonu dupleta struktūras demonstrēšanu, atklājot miona neitrīno"[87] | ![]() |
Melvins Švarcs (1932—2006) |
![]() |
|||
Džeks Steinbergers (1921—2020) |
![]() (dzimis Vācijā) |
|||
1989 | Normans Remzijs (1915—2011) |
![]() |
"par atdalīto oscilatoru lauku metodes izgudrošanu un tās pielietošanu ūdeņraža māzera un citos atompulksteņos"[88] | ![]() |
Hanss Dēmelts (1922—2017) |
![]() |
"par jonu satveršanas metodes izstrādāšanu"[88] | ||
Volfgangs Pauls (1913—1993) |
![]() |
|||
1990 | Džeroms Frīdmens (dzimis 1930. gadā) |
![]() |
"par viņu pirmatklājēju pētījumiem par elektronu dziļo, neelastīgo izkliedi uz protoniem un saistītiem neitroniem, kam ir bijusi būtiska nozīme kvarku modeļa izveidošanai elementārdaļiņu fizikā"[89] | |
Henrijs Kendals (1926—1999) |
![]() |
![]() | ||
Ričards Teilors (1929—2018) |
![]() |
1991—2000
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Gads | Laureāti | Valsts[5] | Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva | Attēls |
---|---|---|---|---|
1991 | Pjērs Žils de Žēns (1932—2007) |
![]() |
"par atklājumu, ka metodes, kas radītas molekulārās kārtības pētīšanai vienkāršās sistēmās, var vispārināt sarežģītākām matērijas formām, īpaši attiecībā uz šķidrajiem kristāliem un polimēriem"[90] | ![]() |
1992 | Žoržs Šarpaks (1924—2010) |
![]() (dzimis Polijā) |
"par daļiņu detektoru izgudrošanu un pilnveidošanu, īpaši par daudzvadu proporcionālo kameru"[91] | |
1993 | Rasels Halss (dzimis 1950. gadā) |
![]() |
"par jauna tipa pulsāru atklāšanu, tādējādi paplašinot gravitācijas pētīšanas iespējas"[92] | |
Džozefs Teilors (dzimis 1941. gadā) |
![]() |
![]() | ||
1994 | Bertrams Brokhauss (1918—2003) |
![]() |
"par neitronu spektroskopijas pilnveidošanu un par pirmatklājēja ieguldījumu neitronu izkliedes metožu izstrādāšanā kondensētās matērijas pētījumiem"[93] | ![]() |
Klifords Šalls (1915—2001) |
![]() |
"par neitronu difrakcijas metodes pilnveidošanu un par pirmatklājēja ieguldījumu neitronu izkliedes metožu izstrādāšanā kondensētās matērijas pētījumiem"[93] | ||
1995 | Martins Perls (1927—2014) |
![]() |
"par tau leptona atklāšanu un par pirmatklājēja eksperimentālo ieguldījumu leptonu fizikā"[94] | ![]() |
Frederiks Reinss (1918—1998) |
![]() |
"par neitrīno uztveršanu un par pirmatklājēja eksperimentālo ieguldījumu leptonu fizikā"[94] | ![]() | |
1996 | Deivids Moriss Lī (dzimis 1931. gadā) |
![]() |
"par hēlija-3 supraplūstamības atklāšanu"[95] | ![]() |
Daglass Osherofs (dzimis 1945. gadā) |
![]() |
![]() | ||
Roberts Ričardsons (1937—2013) |
![]() |
![]() | ||
1997 | Stīvens Ču (dzimis 1948. gadā) |
![]() |
"par metodes izstrādāšanu atomu atdzesēšanai un satveršanai ar lāzera gaismas palīdzību"[96] | ![]() |
Klods Kohentannodji (dzimis 1933. gadā) |
![]() (dzimis Alžīrijā) |
|||
Viljams Filips (dzimis 1948. gadā) |
![]() |
![]() | ||
1998 | Roberts Laflins (dzimis 1950. gadā) |
![]() |
"par jaunas formas kvantu plūsmas ar frakcionāli lādētu ierosināšanu atklāšanu"[97] | ![]() |
Horsts Štermers (dzimis 1949. gadā) |
![]() |
![]() | ||
Daniels Cui (dzimis 1939. gadā) |
![]() (dzimis Henaņā, Ķīnā) |
|||
1999 | Gerardus Hofts (dzimis 1946. gadā) |
![]() |
"par elektrovājo mijiedarbību kvantu struktūras izskaidrošanu fizikā"[98] | ![]() |
Martinuss Veltmans (1931—2021) |
![]() |
![]() | ||
2000 | Žoress Alfjorovs (1930—2019) |
![]() |
"par heterogēno pusvadītāju struktūras izveidošanu, kas izmantojamas ātrdarbīgās un optoelektroniskās sistēmās"[99] | ![]() |
Herberts Kroemers (dzimis 1928. gadā) |
![]() |
|||
Džeks Kilbijs (1923—2005) |
![]() |
"par viņa ieguldījumu integrālo shēmu izgudrošanā"[99] |
2001—2010
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Gads | Laureāti | Valsts[5] | Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva | Attēls |
---|---|---|---|---|
2001 | Ēriks Kornels (dzimis 1961. gadā) |
![]() |
"par Bozes—Einšteina kondensācijas sasniegšanu sārmu atomu gāzēs, un par agrākajiem kondensātu īpašību fundamentālajiem pētījumiem"[100] | |
Volfgangs Keterle (dzimis 1957. gadā) |
![]() |
![]() | ||
Karls Vīmans (dzimis 1951. gadā) |
![]() |
|||
2002 | Reimonds Deiviss (1914—2006) |
![]() |
"par pirmatklājēju ieguldījumu astrofizikā, īpaši par kosmisko neitrīno noteikšanu"[101] | ![]() |
Masatosi Kosiba (1926—2020) |
![]() |
![]() | ||
Rikardo Džakoni (1931—2018) |
![]() (dzimis Dženovā, Itālijā) |
"par pirmatklājēja ieguldījumu astrofizikā, kas noveda pie kosmisko rentgenstaru avotu atklāšanas"[101] | ![]() | |
2003 | Aleksejs Abrikosovs (1928—2017) |
![]() ![]() |
"par pirmatklājēju ieguldījumu supravadītāju un suprašķidrumu teorijā"[102] | ![]() |
Vitālijs Ginzburgs (1916—2009) |
![]() |
![]() | ||
Entonijs Legets (dzimis 1938. gadā) |
![]() ![]() |
![]() | ||
2004 | Deivids Gross (dzimis 1941. gadā) |
![]() |
"par asimptotiskās brīvības atklāšanu stiprās mijiedarbības teorijā"[103] | ![]() |
Deivids Policers (dzimis 1949. gadā) |
![]() |
|||
Frenks Vilčeks (dzimis 1951. gadā) |
![]() |
![]() | ||
2005 | Rojs Globers (dzimis 1925. gadā) |
![]() |
"par viņa ieguldījumu optiskās koherences kvantu teorijā"[104] | ![]() |
Džons Hols (dzimis 1934. gadā) |
![]() |
"par viņu ieguldījumu precīzas lāzeru spektroskopijas attīstībā, ieskaitot optisko frekvenču sēriju metodi"[104] | ![]() | |
Teodors Henšs (dzimis 1941. gadā) |
![]() |
![]() | ||
2006 | Džons Meters (dzimis 1946. gadā) |
![]() |
"par kosmisko mikroviļņu fona starojuma absolūti melnā ķermeņa formas un anizotropijas atklāšanu"[105] | ![]() |
Džordžs Smūts (dzimis 1945. gadā) |
![]() |
![]() | ||
2007 | Albērs Fērs (dzimis 1938. gadā) |
![]() |
"par gigantiskās magnētiskās pretestības atklāšanu"[106] | ![]() |
Peters Grīnbergs (1939—2018) |
![]() |
![]() | ||
2008 | Joičiro Nambu (1921—2015) |
![]() (dzimis Tokijā, Japānā) |
"par spontānā simetrijas laušanas mehānisma atklāšanu elementārdaļiņu fizikā"[107] | ![]() |
Makoto Kobajaši (dzimis 1944. gadā) |
![]() |
"par lauztās simetrijas izcelšanās atklāšanu, kas nosaka vismaz trīs kvarku ģimeņu esamību dabā"[107] | ![]() | |
Tošihide Maskava (1940—2021) |
![]() |
![]() | ||
2009 | Čārlzs Kao (1933—2018) |
![]() ![]() (dzimis Šanhajā, Ķīnā) |
"par novatoriskiem sasniegumiem gaismas pārraidē šķiedrās optiskajos sakaru tīklos"[108] | ![]() |
Vilards Boils (1924—2011) |
![]() (dzimis Kanādā) |
"par attēlveidojošas pusvadītāju mikroshēmas — CCD sensora, izgudrošanu"[108] | ![]() | |
Džordžs Smits (dzimis 1930. gadā) |
![]() |
![]() | ||
2010 | Andre Geims (dzimis 1958. gadā) |
![]() (dzimis Sočos, PSRS) |
"par novatoriskiem eksperimentiem attiecībā uz divdimensionālo materiālu grafēnu"[109] | ![]() |
Konstantīns Novosjolovs (dzimis 1974. gadā) |
![]() ![]() |
![]() |
2011—2020
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Gads | Laureāti | Valsts[5] | Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva | Attēls |
---|---|---|---|---|
2011 | Sols Perlmuters (dzimis 1959. gadā) |
![]() |
"par Visuma izplešanās paātrināšanās atklāšanu, veicot tālu esošu supernovu novērojumus"[110] | ![]() |
Braiens Šmits (dzimis 1967. gadā) |
![]() |
![]() | ||
Ādams Rīss (dzimis 1969. gadā) |
![]() |
![]() | ||
2012 | Seržs Arošs (dzimis 1944. gadā) |
![]() |
"par novatoriskām eksperimentālām metodēm, kas ļauj mērīt un manipulēt atsevišķas kvantu sistēmas"[111] | ![]() |
Deivids Vainlends (dzimis 1944. gadā) |
![]() |
![]() | ||
2013 | Fransuā Anglērs (dzimis 1932. gadā) |
![]() |
"par teorētiskā mehānisma atklāšanu, kas dod ieguldījumu mūsu izpratnē par elementārdaļiņu masas izcelsmi, un kas nesen guva apstiprinājumu, atklājot paredzēto, fundamentālo daļiņu ATLAS un CMS eksperimentos CERN-a Lielajā hadronu pretkūļu paātrinātājā"[112] | ![]() |
Pīters Higss (dzimis 1929. gadā) |
![]() |
![]() | ||
2014 | Isamu Akasaki (1929—2021) |
![]() |
"par jauna energoefektīva, videi draudzīga gaismas avota — zilo gaismu izstarojošas diodes (LED) — izgudrošanu"[113] | ![]() |
Hirosi Amano (dzimis 1960. gadā) |
![]() |
![]() | ||
Sudzi Nakamura (dzimis 1954. gadā) |
![]() (dzimis Ikatā, Japānā) |
![]() | ||
2015 | Takaaki Kadzita (dzimis 1959. gadā) |
![]() |
"par neitrīno oscilāciju atklāšanu, kas parāda, ka neitrīno ir masa"[114] | ![]() |
Arturs Makdonalds (dzimis 1943. gadā) |
![]() |
![]() | ||
2016 | Deivids Dž. Tuless (1934—2019) |
![]() |
"par topoloģisko fāzes pāreju un vielas topoloģisko fāzu teorētiskajiem atklājumiem"[115] | |
Dankans Haldeins (dzimis 1951. gadā) |
![]() |
|||
Džons Maikls Kosterlics (dzimis 1942. gadā) |
![]() ![]() |
![]() | ||
2017 | Rainers Veiss (dzimis 1932. gadā) |
![]() |
"par ieguldījumu LIGO detektorā un gravitācijas viļņu novērojumu"[116] | ![]() |
Berijs Berišs (dzimis 1936. gadā) |
![]() |
![]() | ||
Kips Torns (dzimis 1940. gadā) |
![]() |
![]() | ||
2018 | Artūrs Eškins (1922—2020) |
![]() |
"par "optisko pinceti" un tās pielietojumu bioloģiskās sistēmās"[117] | ![]() |
Žerārs Murū (dzimis 1944. gadā) |
![]() |
"par lielas intensitātes ultra-īsu optisko impulsu ģenerēšanas metodi"[117] | ![]() | |
Donna Striklenda (dzimusi 1959. gadā) |
![]() |
![]() | ||
2019 | Džeimss Pīblss (dzimis 1935. gadā) |
![]() ![]() |
"par teorētiskajiem atklājumiem fizikālajā kosmoloģijā[118] | ![]() |
Mišels Majors (dzimis 1942. gadā) |
![]() |
"par citplanētas, kas riņķo ap Saules tipa zvaigzni, atklāšanu"[118] | ||
Didjē Kelozs (dzimis 1966. gadā) |
![]() |
![]() | ||
2020 | Rodžers Penrouzs (dzimis 1931. gadā) |
![]() |
"par atklājumu, ka melno caurumu veidošanos paredz vispārīgā relativitātes teorija"[119] | ![]() |
Reinhards Gencels (dzimis 1952. gadā) |
![]() |
"par supermasīva kompakta objekta atklāšanu mūsu galaktikas centrā"[119] | ![]() | |
Andrea Geza (dzimusi 1965. gadā) |
![]() |
2021—pašlaik
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Gads | Laureāti | Valsts[5] | Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva | Attēls |
---|---|---|---|---|
2021 | Sjukuro Manabe (dzimis 1931. gadā) |
![]() ![]() |
"par Zemes klimata fizisko modelēšanu, mainīguma kvantitatīvu noteikšanu un globālās sasilšanas ticamu prognozēšanu"[120] | ![]() |
Klauss Haselmans (dzimis 1931. gadā) |
![]() |
|||
Džordžo Parizi (dzimis 1948. gadā) |
![]() |
"par nekārtību un svārstību mijiedarbības atklāšanu fiziskajās sistēmās no atoma līdz planētu mērogiem" | ![]() | |
2022 | Alēns Aspekts (dzimis 1947. gadā) |
![]() |
"par eksperimentiem ar savērptiem fotoniem, atklājot Bella nevienlīdzības pārkāpumu, un atklājumiem kvantu informācijas zinātnē"[121] | ![]() |
Džons Klausers (dzimis 1942. gadā) |
![]() |
![]() | ||
Antons Ceilingers (dzimis 1945. gadā) |
![]() |
![]() | ||
2023 | Anna Lijē (dzimusi 1958. gadā) |
![]() ![]() |
"par eksperimentālām metodēm, kas rada atosekundes gaismas impulsus, lai pētītu elektronu dinamiku matērijā"[122][123] | |
Ferencs Krauss (dzimis 1962. gadā) |
![]() ![]() |
![]() | ||
Pjērs Agostīni (dzimis 1941. gadā) |
![]() ![]() |
Laureāti pēc valsts
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Saskaņā ar datiem uz 2022. gadu, 116 Nobela prēmijas fizikā piešķirtas 221 laureātiem (Džons Bardīns apbalvots divas reizes) no 18 valstīm.[124]
Laureātiem, kam norādītas divu valstu piederības, tabulā katrai no valstīm pieskaitīta puse punkta.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b0/Nobel_Prize_2010-Press_Conference_KVA-DSC_8009.jpg/300px-Nobel_Prize_2010-Press_Conference_KVA-DSC_8009.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b5/Nobel_Prize_winners_2012.jpg/300px-Nobel_Prize_winners_2012.jpg)
Valsts[5] | Laureātu skaits |
---|---|
![]() |
95 |
![]() |
26,5 |
![]() |
25,5 |
![]() |
15 |
![]() ![]() |
10 |
![]() |
9,5 |
![]() |
8,5 |
![]() |
5,5 |
![]() |
4,5 |
![]() |
4 |
![]() |
4 |
![]() |
4 |
![]() |
3 |
![]() |
2 |
![]() |
1 |
![]() |
1 |
![]() |
1 |
![]() |
1 |
Kopā (līdz 2021. gadam) | 221 |
Atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- ↑ «Alfred Nobel – The Man Behind the Nobel Prize». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-29.
- ↑ «The Nobel Prize». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-29.
- ↑ [1] The Nobel Prize for Physics and Chemistry.
- ↑ «Women Nobel Laureates». Nobel Foundation.
- ↑ 5,00 5,01 5,02 5,03 5,04 5,05 5,06 5,07 5,08 5,09 5,10 5,11 5,12 5,13 Informācija par laureāta valsts piederību norādīta saskaņā ar Nobela balvas oficiālo mājas lapu nobelprize.org un var nesakrist ar laureāta dzimto valsti vai pilsonību.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1901». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1902». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ 8,0 8,1 «The Nobel Prize in Physics 1903». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1904». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1905». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1906». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1907». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1908». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1909». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1910». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1911». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1912». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1913». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1914». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1915». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1917». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09."
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1918». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1919». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1920». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1921». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1922». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1923». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1924». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1925». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1926». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ 31,0 31,1 «The Nobel Prize in Physics 1927». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1928». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1929». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1930». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1932». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1933». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1935». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ 38,0 38,1 «The Nobel Prize in Physics 1936». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1937». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1938». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1939». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1943». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1944». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1945». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1946». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1947». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1948». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1949». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1950». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1951». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1952». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1953». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ 53,0 53,1 «The Nobel Prize in Physics 1954». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ 54,0 54,1 «The Nobel Prize in Physics 1955». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1956». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1957». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1958». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1959». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1960». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ 60,0 60,1 «The Nobel Prize in Physics 1961». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1962». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ 62,0 62,1 «The Nobel Prize in Physics 1963». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1964». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1965». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1966». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1967». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1968». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1969». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ 69,0 69,1 «The Nobel Prize in Physics 1970». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1971». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1972». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ 72,0 72,1 «The Nobel Prize in Physics 1973». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1974». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1975». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1976». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1977». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ 77,0 77,1 «The Nobel Prize in Physics 1978». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1979». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1980». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ 80,0 80,1 «The Nobel Prize in Physics 1981». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1982». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ 82,0 82,1 «The Nobel Prize in Physics 1983». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1984». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1985». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ 85,0 85,1 «The Nobel Prize in Physics 1986». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1987». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1988». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ 88,0 88,1 «The Nobel Prize in Physics 1989». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1990». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1991». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1992». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1993». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ 93,0 93,1 «The Nobel Prize in Physics 1994». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ 94,0 94,1 «The Nobel Prize in Physics 1995». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1996». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1997». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1998». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1999». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ 99,0 99,1 «The Nobel Prize in Physics 2000». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 2001». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ 101,0 101,1 «The Nobel Prize in Physics 2002». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 2003». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 2004». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ 104,0 104,1 «The Nobel Prize in Physics 2005». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 2006». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 2007». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ 107,0 107,1 «The Nobel Prize in Physics 2008». Nobel Foundation. Skatīts: 2008-10-09.
- ↑ 108,0 108,1 «The Nobel Prize in Physics 2009». Nobel Foundation. Skatīts: 2009-10-06.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 2010». Nobel Foundation. Skatīts: 2010-10-05.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 2011». Nobel Foundation. Skatīts: 2011-10-04.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 2012». Nobel Foundation. Skatīts: 2012. gada 9. oktobris.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 2013». Nobel Foundation. Skatīts: 2013. gada 30. decembris.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 2014». Nobel Foundation. Skatīts: 2014. gada 7. oktobris.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 2015». Nobel Foundation. Skatīts: 2015-10-05.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 2016». Nobel Foundation. Skatīts: 2016. gada 17. decembris.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 2017». Nobel Foundation. Skatīts: 2017-10-03.
- ↑ 117,0 117,1 «The Nobel Prize in Physics 2018». Nobel Foundation. Skatīts: 2019-10-13.
- ↑ 118,0 118,1 «The Nobel Prize in Physics 2019». Nobel Foundation. Skatīts: 2019-12-19.
- ↑ 119,0 119,1 «The Nobel Prize in Physics 2020». Nobel Foundation. Skatīts: 2020-12-06.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 2021». Nobel Foundation. Skatīts: 2021. gada 30. oktobris.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 2022». Nobel Foundation. Skatīts: 20122-10-17.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 2023». Nobel Foundation. 2023. gada 3. oktobris. Skatīts: 2023. gada 3. oktobris.
- ↑ "Contributors [Back cover"]. IEEE Journal of Quantum Electronics 6 (12). 1970.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 2022». Nobel Foundation.
Ārējās saites
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- Nobela prēmija fizikā (angliski)
|