Labība
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b3/Various_grains.jpg/240px-Various_grains.jpg)
Labība jeb graudaugi ir graudzāļu dzimtas kultūraugi, kurus kultivē, lai iegūtu to ēdamās sēklas jeb graudus.[1] Graudaugi aug lielākās platībās un dod vairāk pārtikas enerģijas par citiem pārtikas veidiem pasaulē.[2] Graudaugi ir bagāti ar vitamīniem, minerālvielām, ogļhidrātiem, taukiem un olbaltumvielu. Kad tos rafinē, noņemot klijas un dīgļus, atlikusī endosperma satur galvenokārt ogļhidrātus, zaudējot lielu daļu citu uzturvielu.
Par pseidolabību sauc tādus augus, kuri botāniski nepieder graudzāļu dzimtai, taču to sēklas vai augļus, līdzīgi kā labību graudus, atsevišķi vai kopā ar graudiem vēsturiski izmanto putru un dažādu maizes izstrādājumu gatavošanā.[3]
Iedalījums
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Visas labības var iedalīt 2 grupās:
- 1. grupas jeb t.s. īstajā labībā (rudzi, kvieši, mieži, auzas un tritikāle), ko galvenokārt audzē mērenā klimata joslā. Atkarībā no augšanas perioda, tām var būt gan vasarāju, gan ziemāju formas.[1]
- 2. grupas jeb t.s. prosveida labībā (rīsi, kukurūza, prosa un sorgo), ko lielākoties audzē siltāka klimata joslās un kam pastāv tikai vasarāju formas.[1]
Latvijā, atbilstoši klimatiskajiem apstākļiem, audzē ziemas rudzus, ziemas kviešus, tritikāli un nelielā daudzumā arī ziemas miežus, bet no labības vasarāju formām — vasaras kviešus un vasaras auzas.[1]
Ieguve
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Labības ieguves apjomi pasaulē pēc 2003. gada datiem:[2]
Nosaukums | Ieguve (miljoni t) |
Piezīmes |
---|---|---|
Kukurūza | 792 | Galvenais pārtikas veids cilvēkiem Amerikā, Āfrikā, kā arī barība mājlopiem visā pasaulē |
Rīsi | 659 | Galvenie graudaugi tropu un dažos mērenajos reģionos |
Kvieši | 606 | Galvenie graudaugi mērenajos reģionos. Galvenais pārtikas veids Ziemeļamerikā, Eiropā un Austrālijā |
Mieži | 133 | Audzē iesalam un barībai mājlopiem. |
Sorgo | 63 | Svarīgs pārtikas veids Āzijā un Āfrikā, barība mājlopiem visā pasaulē |
Prosa | 34 | Līdzīgu graudaugu grupa. Svarīgs pārtikas veids Āzijā un Āfrikā. |
Auzas | 25 | Populāra barība mājlopiem visā pasaulē |
Rudzi | 15 | Aug vēsā klimatā |
Tritikāle | 12 | Kviešu un rudzu hibrīds |
Griķi | 2 | Pseidolabība. Audzē Eirāzijā |
Kukurūza, rīsi un kvieši sastāda 87 % no visas pasaules labības ieguves un 43 % no visām pārtikas kalorijām 2003. gadā, un to apjomi kopš 1060. gada ir būtiski auguši. Savukārt auzu un rudzu apjomi ir kritušies.[2]
Atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- ↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 Antons Ruža (redaktors). Augkopība. Jelgava : Latvijas Lauksaimniecības universitāte, 2004. 116. lpp. ISBN 9984-596-72-9.
- ↑ 2,0 2,1 2,2 «ProdSTAT». FAOSTAT. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2012. gada 10. Februāris. Skatīts: 2006. gada 26. decembrī.
- ↑ Daiga Kunkulberga, Valdis Segliņš. Maizes ražošanas tehnoloģija. Rīga : RTU izdevniecība, 2010. 75. lpp. ISBN 978-9984-32-233-9.
Ārējās saites
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Labība.
- Encyclopædia Britannica raksts (angliski)
- Encyclopædia Universalis raksts (franciski)
![]() | Šis ar botāniku saistītais raksts ir nepilnīgs. Jūs varat dot savu ieguldījumu Vikipēdijā, papildinot to. |
![]() | Šis ar pārtiku saistītais raksts ir nepilnīgs. Jūs varat dot savu ieguldījumu Vikipēdijā, papildinot to. |
|