Regina Karaliūnienė
Regina Kasperavičiūtė-Karaliūnienė (g. 1949 m. balandžio 16 d. Jonavoje[1]) – kraštotyrininkė, muziejininkė, Jonavos kraštotyros muziejaus įkūrėja (1989 m.) ir jo vadovė, sunaikintų Jonavos rajono kaimų ir Jonavos krašto dvarų istoriografė, kraštotyros filmų scenaristė, istorijos mokytoja, Jonavos kultūros veikėja.
Biografija
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Nuo 1956–1964 m. mokėsi Skarulių 8-metėje mokykloje (Jonavos raj.), 1964–1967 m. – Jonavos vidurinėje mokykloje, nuo 1973 m. iki 1979 m. Vilniaus universiteto Komunikacijos fakultete studijavo bibliotekininkės-bibliografės specialybę, 1979–1984 m. – Vilniaus pedagoginiame institute, įgijo istorijos mokytojos specialybę.
1967–1971 m. Jonavos baldų kombinato kontrolierė, meistrė, 1971–1973 – GS „Azotas" aparatininkė, 1973–1979 m. Jonavos 2-osios bibliotekos vedėja, 1979–1989 m. Jonavos 1-osios vidurinės mokyklos mokytoja, 1981–1989 m. Užusalių pagrindinės mokyklos mokytoja (Jonavos rajonas), XX a. X deš. Jonavos 3-osios vidurinės mokyklos istorijos mokytoja, Jonavos kraštotyros muziejaus vedėja, 1992–2013 m. Jonavos krašto muziejaus direktorė.
1991 m. Samulevičių sodyboje-klėtelėje įkūrė muziejų. Parengė šviečiamojo pobūdžio programas-projektus moksleiviams „Pažinkime gimtąjį kraštą", „Amatai ir amatininkai Jonavos krašte", „Kryždirbystė Jonavos krašte", „Jonavos krašto dvarų kultūros paveldas, buitis, tradicijos ir papročiai", dešimtis kitų istorinių, meninių, etnokultūros projektų. Nuo 2002 m. gidė[2].
Darbos sritys – muziejininkystė, tautodailė. Skaitė pranešimą V mokslinėje muziejininkų konferencijoje „Jonavos krašto muziejaus senųjų ikonų rinkinys" (2002). Išvertė A. Dedelevo knygą „Jonavos miestelis" (1894 m.), knygą „Paskutinis Žeimių grafas Mykolas Kosakovskis".
1989–1992 – Lietuvos kraštotyros draugijos Jonavos skyriaus atsakingoji sekretorė, Jonavos rajono savivaldybės Rezistencijos ir kitų kraštiečių atminimo įamžinimo komisijos pirmininkė.
Ištekėjusi; vyras Leonas Karaliūnas (g. 1951 m.), Jonavos krašto muziejaus darbuotojas[3].
Bibliografija
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/87/Jonavos_krasto_muziejus.jpg/350px-Jonavos_krasto_muziejus.jpg)
- Skarulių kaimo istorija
- Jonavos rajonų sunaikintų kaimų istorija (I, II dalys)
- Jonavos krašto dvarų istorija
- Jonavos dvarų parkų istorijos fiksacijos (I, II dalys)
- Jonavos kraštas, 1996
- Jonavos krašto kapai ir paminklai, 1998
- Jonava – Lietavos kraštas, 2000
- Mano gimtinė – gyva atmintyje, 2005
- Žydai Lietuvoje (kraštotyros darbai), 2000
- Sentikiai Jonavos krašte
- Mūsų kraštas (skirta Jonavos 250 metų jubiliejui), 2000
- Būki versme, 1998 (bendraautorė)
- Jonavos kraštas (kons.), 2002
- Mano gimtinė gyva atmintyje, 2005
- Jonavos krašto kryždirbystė
- Jonavos krašto muziejui – 20, 2009.
Filmų scenarijai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Sukūrė scenarijus filmams:
- Golgotos ir kančių keliais (I dalis)
- Suskambo Atgimimo varpai (II dalis)
- Sklinda garsas nuo kryžiuočių apie Žeimių žemę (skirtas 635-osioms Žeimių miestelio įkūrimo metinėms)
- TV filmas apie S. Samulevičienę, R. Samulevičių, A. Samuolį
- TV filmas apie sunykusį Skarulių kaimą.
Apdovanojimai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- Lietuvos kraštotyros draugijos diplomai ir pagyrimo raštai
- Lietuvos gamtos apsaugos ministerijos padėkos raštai
- Jonavos rajono savivaldybės padėkos
- Jonavos rajono savivaldybės Kultūros skyriaus, Švietimo, kultūros ir sporto skyrių padėkos
- LR Seimo Pirmininko padėkos (už tremtinių ir rezistentų atsiminimų tyrimą).