Zsoldos Ignác
Zsoldos Ignác | |
![]() | |
Pollák Zsigmond metszete a Vasárnapi Ujságban (1885) | |
Született | 1803. július 2. Pápa |
Elhunyt | 1885. szeptember 24. (82 évesen) Veszprém |
Állampolgársága | magyar |
Foglalkozása | jogtudós, bírósági tanácselnök |
Tisztsége |
|
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Zsoldos Ignác témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Zsoldos Ignác (Pápa, 1803. július 24.[1] – Veszprém, 1885. szeptember 24.) jogtudós, bírósági tanácselnök, a Magyar Tudós Társaság levelező (1837), majd rendes (1838) tagja.
Életpályája
[szerkesztés]Apja Zsoldos János (1767–1832) orvos, Veszprém vármegye első főorvosa. Zsoldos Ignác a jogi tanulmányait Pozsonyban, majd Bécsben végezte. 1826-ban tette le az ügyvédi vizsgát. 1825–1827-ben a pozsonyi országgyűlésen a távol lévő főrendek képviselője (absentium ablegatus) volt. 1827-ben a pápai járás szolgabírája, 1832-ben főszolgabíró, 1834-ben vármegyei főjegyző lett. 1843-ban országgyűlési követnek választották. 1843 végén a pesti váltótörvényszék bírája lett, amelyhez 1848 elején a nádor alelnökké nevezte ki.
A függetlenségi nyilatkozat 1849. áprilisi megjelenése után Zsoldos, aki mindig aulikus érzelmű volt, állásáról lemondott, Bécsbe költözött, és 1850-től a legfelső semmítőszék magyar osztályának udvari tanácsosa lett. Az alkotmány visszaállítása után, 1865-ben a hétszemélyes tábla elnökévé nevezték ki, majd ennek megszűnése után, 1867-től a Kúria tanácselnöke volt.
Munkássága
[szerkesztés]Több jogi szakkönyvén kívül az Akadémia értesítőjében, az Athenaeumban és a Társalkodóban számos tanulmánya jelent meg a halálbüntetésről, a válóperekről stb. Emellett az elsők között tanulmányozta szakszerűen és korszerű felfogással a helyi közigazgatás, az önkormányzat kérdéseit.
Díjai, elismerései
[szerkesztés]- 1837-ben a Magyar Tudományos Akadémia levelező, 1838-ban rendes tagjának választotta.
- A király a Szent István-rend kiskeresztjével tüntette ki.
- Az Institut d’Afrique pour l’abolition de la traité d’esclavage tiszteletbeli elnöke volt.
Művei
[szerkesztés]- Honores supremi, quos Dno M. Nagy in auditorio collegii ref. Papensi majori, nomine condiscipulorum suorum detulit. Győr, 1821
- Nevelésünk hiányai. Buda, 1836
- Életpálya. Pápa, 1838 (bölcsészeti munka Klug és Hartmann filozófiai rendszere alapján) Online
- Néhány szó a honi közbátorságról. Pest, 1838
- Népszerű erkölcstudomány. Buda, 1840 (2. k. Népszerű erkölcstan czimen, Pest, 1872)
- A magyar váltótörvény vázlata, táblákban. Veszprém, 1841 Online
- A mezei rendőrség főbb szabályai. Pápa, 1842 (2. k. 1843)
- A szolgabírói hivatal. I. Törvénykezési rész. Pápa, 1842 (2. k. 1844., 3. k. Pest, 1861., 4. k. 1866.) II. Közrendtartási rész. Pápa, 1842 (Az Akadémia Nagyjutalmában részesült)
- Olvasó könyvecske. A mezei rendőrség főbb szabályai. Buda, 1844 (magyar és szerb czímmel és szöveggel)
- A magyar váltótörvény. Pest, 1845
- Örökváltság. Pest, 1847 Online
- Volkstümliche Sittenlehre. Aus dem Ungarischen frei übersetzt v. A. Frankenburg. Bécs, 1854 (2. k. Pest, 1873)
- Lucius Annaeus Seneca vigasztalása Marciához (ford.), Pest, 1858 Online
- L. Annaeus Seneca könyve Serenushoz a kedélynyugalomról (ford.), Pozsony, 1861
- Váltó- és csődügyekben a kir. váltótörvényszéken és Hétszemélyes Táblán megállapított elvek. Pest, 1861
- A bölcs állhatatosságáról (Seneca, ford.), Pest, 1872
- L. Annaeus Seneca munkái (ford.), Pest, 1873
- Magyar mezei rendőrségi törvény
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ A források eltérnek Zsoldos születési dátumát illetően, de Koi Gyula munkájában kimutatja, hogy a helyes dátum július 24. Zsoldost másnap, 25-én keresztelték meg.
Források
[szerkesztés]- Bokor József (szerk.). A Pallas nagy lexikona. Arcanum: FolioNET (1893–1897, 1998.). ISBN 963 85923 2 X
- Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái.
- A Magyar Tudományos Akadémia tagjai 1825–2002 III. (R–ZS). Főszerk. Glatz Ferenc. Budapest: MTA Társadalomkutató Központ. 2003. 1443. o.
- Koi Gyula: Zsoldos Ignác (1803-1885). In: Koi Gyula: Évszázadok mezsgyéjén: Négy magyar közigazgatás-tudós útkeresése és életpéldája. Budapest: Nemzeti Közszolgálati és Tankönyv Kiadó Zrt., 2013. 178 p. (A könyvfejezet a 11-46. oldalon található) ISBN 978-615-5344-64-0
- Koi Gyula: Zsoldos Ignác. In: Koi Gyula: A közigazgatás-tudományi nézetek fejlődése. Külföldi hatások a magyar közigazgatási jog és közigazgatástan művelésében a kameralisztika időszakától a Magyary-iskola koráig. Budapest: Nemzeti Közszolgálati és Tankönyv Kiadó Zrt., 2014. 487 p. (A könyvfejezet a 121-140. oldalon található) ISBN 978-615-5344-41-1
További információ
[szerkesztés]- Eötvös Károly: A legöregebb táblabiró. In: Eötvös Károly munkái V. Magyar alakok. Bp, 1901. 195-203. old. Online
- Tóth Lőrinc: Emlékbeszéd Zsoldos Ignácz felett; Akadémia, Bp., 1886 (A Magyar Tudományos Akadémia elhunyt tagjai fölött tartott emlékbeszédek)
- Koi Gyula: Évszázadok mezsgyéjén. Négy magyar közigazgatás-tudós útkeresése és életpéldája. Zsoldos Ignác (1803–1885), Récsi Emil (1822–1864), Concha Győző (1846–1933), Magyary Zoltán (1888–1945); Nemzeti Közszolgálati Egyetem, Bp., 2013