Zaprešić
Zaprešić | |||
![]() | |||
Zaprešić városközpontja | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Megye | Zágráb | ||
Község | Zaprešić | ||
Jogállás | város | ||
Polgármester | Željko Turk | ||
Irányítószám | 10290 | ||
Körzethívószám | (+385) 01 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 24 133 fő (2021. aug. 31.)[1] | ||
Népsűrűség | 1032,38 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 18,96 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Zaprešić weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Zaprešić témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Zaprešić város és község Horvátországban, Zágráb megyében. Közigazgatásilag Hruševec Kupljenski, Ivanec Bistranski, Jablanovec, Kupljenovo, Lužnica, Merenje, Pojatno és Šibice települések tartoznak hozzá.
Fekvése
[szerkesztés]Zágráb központjától 21 km-re nyugatra, községközpontjától 1 km-re délnyugatra a Medvednica-hegység nyugati lábánál fekszik.
Története
[szerkesztés]Zaprešić története a 11. század végén kezdődik. 1094 körül Szent László király Acsa nevű hívének az újonnan alapított zágrábi püspökség védelmére a Medvednica-hegység keleti és nyugati oldalát magában foglaló birtokot adományozott. Ebből a birtokból, mely Szávától egészen a Szutla folyóig terjedt fejlődött ki a szomszédvár-stubicai uradalom, amely a megye második legnagyobb világi birtoka lett. Kedvező fekvésének köszönhetően itt már korán kialakult a település, melynek első írásos említése 1334-ben a zágrábi káptalan statútumában történt. Ekkora már akkora falu volt, hogy már állt Szent Péter tiszteletére szentelt plébániatemploma. A 15. és 16. században az uradalom birtokosai a török elől menekülő horvátokat telepítettek ide. Közülük sokan az Una mentéről és Lika megyéből érkeztek és máig megőrizték ottani nyelvjárásukat. Velük érkeztek azok a ferences szerzetesek, akiknek Szomszédvár ura 1517 és 1527 között felépítette a marija goricai kolostort. 1573-ban az itteni jobbágyok is részt vettek a Grubec Máté vezette horvát parasztfelkelésben. Az uradalom 1575-ben kezdett feldarabolódni, amikor a Henningek öt részre osztották fel, melyet birtokosai ezután gyakran változtak. A 17. és 18. században kisnemesek birtokai voltak, akik felépítették nemesi kúriáikat. Közülük több a 20. századra is fennmaradt. Fejlődősén nagyot lendített az első horvátországi vasútvonal kiépülése, mely itt haladt keresztül.
A településnek 1857-ben 791, 1910-ben 1490 lakosa volt. Trianon előtt Zágráb vármegye Zágrábi járásához tartozott. 2011-ben a községnek 25226, a városnak magának 19574 lakosa volt.
Lakosság
[szerkesztés]Lakosság változása[2][3] | |||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1857 | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1931 | 1948 | 1953 | 1961 | 1971 | 1981 | 1991 | 2001 | 2011 |
791 | 790 | 988 | 1241 | 1394 | 1490 | 1803 | 1889 | 2294 | 2537 | 3311 | 4992 | 8201 | 15678 | 17538 | 19574 |
Nevezetességei
[szerkesztés]- Novi Dvori kastélyát[4] 1611-ben a Zrínyiek építették. Későbbi tulajdonosai a Csikulin, a Sermage, a Festetich és Erdődy családok voltak. 1851-ben Josip Jelačić vásárolta meg Erdődy Sándor gróftól és átalakíttatta. 1863-ban testvére Đure Jelačić tulajdona lett, majd tőle lánya Anke Jelačić örökölte, aki halála után 1934-ben Matica Hrvatska szervezetre hagyta. 1941 és 1945 között a horvát nemzetvezető Ante Pavelić rezidenciája volt benne. 1945 és 1956 között mezőgazdasági – háztartási iskola működött benne, majd 1970-ig mezőgazdasági iskola és gyermekotthon volt. Azóta az épületegyüttesben többek között raktárak, kiállítóterem, múzeum, szálló, kápolna működik és itt található a Jelačićok családi sírboltja is. 2004-óta itt van a Jelačić bán golf klub központja és gyakorlópályája.
- Szent Péter tiszteletére szentelt plébániatemploma[5] 1869-ben épült neogótikus stílusban egy korábbi fakápolna helyén. A templom a Zágráb-Zaprešić főút közelében, a település keleti szélén található. Egyhajós épület, téglalap alaprajzú hajóval, és sokszög záródású apszissal, valamint a főhomlokzat feletti toronnyal. A homlokzat külső kialakításában, valamint a hajó és a szentély boltíves kialakításában a neogótikus stílusjegyek dominálnak. A hajó és a szentély egyedülálló belseje boltozatos, az oldalfalakon elhelyezett lépcsős profilú kőkonzolokon nyugvó keresztboltozata van.
- Keresztelő Szent János tiszteletére szentelt új templomát és pasztorális központját 1993-ban építették.
- Páduai Szent Antal tiszteletére szentelt kápolnája 1933-ban épült.
- A Novi Dvori kastélyában működő Szent József kápolnát 1855-ben Josip Jelačić bán építtette a saját birtokán. Itt található a bán sírja is.
- A Matija Skurjeni galéria a neves naiv festőművész alkotásaival 1987. július 15-én nyitotta meg kapuit.
- Védett épület a Lončar utca 14. szám alatti, 1900-ban épült földszintes fa lakóház.[6] Belül két hálószoba, egy előszoba és egy konyha található, amelyben egy régi tégla tűzhely maradt fenn. A hátsó, udvari oldalra egy a mezőgazdasági termékek tárolására szolgáló tárolóhely épült. A nyugati homlokzat főbejáratának ajtófélfáján az építés éve és Stefan Vincek neve szerepel. A nyeregtetős épület falazott kéménye különösen dekoratív.
Sport
[szerkesztés]A város labdarúgóklubja az NK Inter Zaprešić a horvát élvonalban játszik.
Képgaléria
[szerkesztés]-
Novi Dvori kastélya felújítás alatt
-
Az új Keresztelő Szent János templom még építés alatt
-
A Skurjeni-galéria épülete
-
A kézművesek háza
-
A Szent József kápolna
-
A Jelašić család sírboltja
-
A belváros részlete
-
A városi könyvtár épülete
-
Az Inter Zaprešić stadionja
-
A 2001-ben alapított Adam Baltazar Krčelić akadémia épülete
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Popis stanovništva, kućanstava i stanova 2021. – stanovništvo prema starosti i spolu po naseljima. Horvát Statisztikai Hivatal, 2022. szeptember 22.
- ↑ - Republika Hrvatska - Državni zavod za statistiku: Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001.
- ↑ http://www.dzs.hr/Hrv_Eng/publication/2011/SI-1441.pdf
- ↑ Örökségvédelmi jegyzékszáma: Z-2072.
- ↑ Örökségvédelmi jegyzékszáma: Z-5884.
- ↑ Örökségvédelmi jegyzékszáma: Z-2303.
Források
[szerkesztés]- Hivatalos oldal Archiválva 2012. április 14-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Zaprešić információs portálja Archiválva 2012. február 26-i dátummal a Wayback Machine-ben
- A város weboldala
- A város turisztikai egyesületének honlapja
- A Zsumberki-hegység és a Szutlamente turisztikai honlapja
- A plébánia honlapja
- A Matija Skurjeni múzeum honlapja