Uszka
Uszka | |||
Református templom a fa haranglábbal | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Észak-Alföld | ||
Vármegye | Szabolcs-Szatmár-Bereg | ||
Járás | Fehérgyarmati | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Borbély Lászlóné (független)[1] | ||
Irányítószám | 4952 | ||
Körzethívószám | 44 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 479 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 66,12 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 7,35 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Uszka weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Uszka témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Uszka község Szabolcs-Szatmár-Bereg vármegyében, a Fehérgyarmati járásban.
Fekvése
[szerkesztés]A megye keleti részén, a Szamosközben fekszik, közvetlenül az ukrán-magyar országhatár mellett.
A határ magyar oldalán csak három településsel határos: a szomszédai északnyugat felől Tiszabecs, dél felől a mindössze 2 kilométerre fekvő Magosliget (ez utóbbi a legközelebbi szomszédja), délnyugat felől pedig még érintkezik a területe Botpalád határszélével is. Északi szomszédja a már Ukrajnához tartozó Tiszaújlak (Вилок), kelet felől pedig a bő 2 kilométerre fekvő Tiszabökény (Тисобикень) külterületeivel határos.
A környék fontosabb települései közül Tiszacsécse 12, Sonkád 8, Milota 9, Tiszabecs 4, Kispalád 8, Botpalád pedig 10 kilométer távolságra található.
Megközelítése
[szerkesztés]A településen végighalad, nagyjából délkelet-északnyugati irányban a 4143-as út, közúton csak ezen érhető el, a két végponti település, Gacsály és Tiszabecs felől is.
Vasútvonal nem érinti, a legközelebbi vasúti csatlakozási pontok a határ magyar oldalán Zajta vasútállomás vagy Rozsály megállóhely a MÁV Nyíregyháza–Mátészalka–Zajta-vasútvonalán, mindkettő több mint 20 kilométerre. (Ukrajnai területen ennél lényegesen közelebb helyezkedik el hozzá a kárpátaljai Tiszaújlak vasútállomása, alig 5 kilométerre.
Története
[szerkesztés]Uszka nevét az oklevelek 1462-ben említik először Wyzka néven. A 15. századig a Bökényi családé volt.
1462 előtt az Atyaiaknak is van itt birtokrészük, melyet ekkor a Rozsályi Kúnok kaptak meg, majd 1476-ban a Gachályiak részeit is megvásárolják, ezáltal a határ legnagyobb része a rozsályi uradalomhoz tartozott a 17. század végéig.
Uszkát Rosályi Kún István leánynegyedben adta a Kún Ilona gyermekeinek: a Bessenyeieknek, azzal a kedvezéssel, hogy az uszkai jobbágyok a tiszabecsi réven és a rozsályi hídon vám nélkül mehessenek át.
A 18. században több birtokosa is volt, így a Forray, Márton, Longer, Szentpétery, és Szabó családoké lett, majd az 1800-as évek elején a Thúry, Gál, Ary, Kardos, Szilágyi és Enyedi családoknak is volt itt birtoka.
Uszka határának tiszabecsi oldalán, azzal közös határrészen áll Bajnok dűlő. 1703-ban itt a Bajnokdűlő nevű részen volt a tiszabecsi ütközet. A község ekkor teljesen elpusztult, majd utána új, mai helyére telepedett.
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]Terminus | Név | Jelölő szervezet | |
---|---|---|---|
1990–1994 | Mester Miklós | független[3] | |
1994–1998 | Dr. Sértő-Radics István | SZDSZ[4] | |
1998–2002 | SZDSZ[5] | ||
2002–2006 | SZDSZ[6] | ||
2006–2010 | SZDSZ[7] | ||
2010–2014 | SZEMA-Összefogás[8] | ||
2014–2019 | Együtt[9] | ||
2019–2024 | Borbély Lászlóné | független[1] |
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 427 | 434 | 454 | 537 | 424 | 479 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
2001-ben a település lakosságának 77%-a magyar, 23%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.[10]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 99,7%-a magyarnak, 53% cigánynak, 1,3% ukránnak mondta magát (0,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 2%, református 28,2%, görögkatolikus 1%, egyéb felekezet (elsősorban szabadkeresztény) 43,9%, felekezeten kívüli 17,3% (7,6% nem válaszolt).[11]
2022-ben a lakosság 92,2%-a vallotta magát magyarnak, 32,3% cigánynak, 0,2-0,2% bolgárnak, ruszinnak és görögnek, 0,5% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (7,5% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 10,4% volt református, 0,5% görög katolikus, 23,1% egyéb keresztény, 2,6% felekezeten kívüli (63,4% nem válaszolt).[12]
Nevezetességek
[szerkesztés]- Református temploma 1805-ben épült, torony nélküli épület, mellette álló fa haranglábbal.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Uszka települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. június 8.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Uszka települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Uszka települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. február 13.)
- ↑ Uszka települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. február 23.)
- ↑ Uszka települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. február 23.)
- ↑ Uszka települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. február 23.)
- ↑ Uszka települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2012. január 8.)
- ↑ Uszka települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. február 13.)
- ↑ A 2001-es népszámlálás nemzetiségi adatsora
- ↑ Uszka Helységnévtár
- ↑ Uszka Helységnévtár