Ungludas
Ungludas (Husák) | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Kerület | Kassai | ||
Járás | Szobránci | ||
Rang | község | ||
Első írásos említés | 1548 | ||
Polgármester | Michal Copák | ||
Irányítószám | 072 51 | ||
Körzethívószám | 056 | ||
Forgalmi rendszám | SO | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 176 fő (2021. jan. 1.)[1] | ||
Népsűrűség | 12 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 217 m | ||
Terület | 13,95 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Ungludas weboldala | |||
Sablon • Wikidata • Segítség | |||
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
Ungludas (1899-ig Huszák, szlovákul: Husák) község Szlovákiában, a Kassai kerület Szobránci járásában.
Fekvése
[szerkesztés]Szobránctól 15 km-re délkeletre, az ukrán határ mellett, Ungvártól északra fekszik.
Története
[szerkesztés]A települést 1500 körül, soltész általi betelepítéssel alapították a vlach jog alapján. 1548-ban említik először. A Drugeth család birtoka volt. 1599-ben 32 jobbágyház állt a településen. Később a lakosság száma visszaesett. 1715-ben 10, 1720-ban 9 háztartása volt.
A 18. század végén, 1799-ben Vályi András így ír róla: „HUSZAK. Orosz falu Ungvár Várm. földes Urai több Urak, lakosai külömbfélék, fekszik az Ungvári Uradalomban, felső Domonyának, filiája, határja középszerű, mint vagyonnyai.”[2]
1828-ban 34 házában 385 lakos élt, akik főként mezőgazdasággal, szőlőtermesztéssel foglalkoztak.
Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Huszák, tót-orosz falu, Ungh vmegyében, ut. p. Unghvárhoz 1 1/4 mfldnyire: 124 római, 110 g. kath., 6 zsidó lak. Vasbányák. F. u. a kamara.”[3]
A trianoni diktátumig Ung vármegye Ungvári járásához tartozott, majd az újonnan létrehozott csehszlovák államhoz csatolták. 1938 és 1945 között ismét Magyarország része.
Népessége
[szerkesztés]1910-ben 400, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.
2001-ben 164 lakosa volt.
2011-ben 165 lakosából 161 szlovák.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ The 2021 Population and Housing Census. Szlovák Statisztikai Hivatal
- ↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
- ↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
Források
[szerkesztés]- Žeňuch, V. 2018: Husák - história a etnografia