Tiszabecs
Tiszabecs | |||
![]() | |||
Tiszabecs és Tiszaújlak közötti magyar-ukrán nemzetközi határátkelőhely | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Észak-Alföld | ||
Vármegye | Szabolcs-Szatmár-Bereg | ||
Járás | Fehérgyarmati | ||
Jogállás | nagyközség | ||
Polgármester | Lőrincz Gusztáv (Fidesz-KDNP)[1] | ||
Irányítószám | 4951 | ||
Körzethívószám | 44 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 1115 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 82,38 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 17,14 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Tiszabecs témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9e/%C3%9Cnnepl%C5%91k_a_tisza%C3%BAjlaki_Turul-eml%C3%A9km%C5%B1n%C3%A9l.jpg/250px-%C3%9Cnnepl%C5%91k_a_tisza%C3%BAjlaki_Turul-eml%C3%A9km%C5%B1n%C3%A9l.jpg)
Tiszabecs nagyközség Szabolcs-Szatmár-Bereg vármegyében, a Fehérgyarmati járásban.
Fekvése
[szerkesztés]A vármegye keleti szélén, az ukrán határ mellett fekszik, a Szatmári-síkság szélén, a Tisza mentén, a folyó bal partján. Közigazgatási határszélén lép be a Tisza (a 744,5 folyamkilométernél) Magyarország területére.[4]
Szomszédai a határ magyar oldalán: nyugat felől Milota, délnyugat felől Sonkád, dél felől Botpalád, délkelet felől pedig Uszka. Északkelet felől a legközelebb település a már Ukrajnához tartozó Tiszaújlak (Вилок).
A környező települések közül Uszka 4, Sonkád 6, Szatmárcseke 20, Nagyar 28, Garbolc 23, Túristvándi 21, a járási székhely, Fehérgyarmat pedig 28 kilométer távolságra található.
Megközelítése
[szerkesztés]A település területén végighúzódik, nagyjából nyugat-keleti irányban a 491-es főút, közúton ezen érhető el az ország belsőbb részei felől. A tőle délre eső határszéli településekkel a 4143-as út, nyugati szomszédaival a 4129-es út köti össze.
A hazai vasútvonalak úgyszólván az egész szamosközi térséget elkerülik, így Tiszabecstől is a legközelebbi magyarországi vasúti csatlakozási pontok több mint 20 kilométer távolságban találhatók (Penyige vasútállomás vagy Kisszekeres megállóhely a MÁV Nyíregyháza–Mátészalka–Zajta-vasútvonalán). Tiszaújlak ukrajnai vasútállomása ehhez képest alig 4 kilométerre esik Tiszabecs központjától.
Története
[szerkesztés]Tiszabecs nevében a Becs tag személynévi eredetű, amihez a folyó neve megkülönböztető jelzőként kapcsolódott.[5] A község neve 1181-ben tűnik fel a cégényi monostor birtokainak határjárása során. 1364-ben castrumként emlegetik, ami királyi vár létezésére utal. Mivel fontos helyen feküdt, az uralkodók sokáig ragaszkodtak hozzá, ezért csak 1368-ban adományozták a Becsky családnak. A falu lakói a középkorban magyarok voltak.
Sokat szenvedett a község a háborús megpróbáltatásoktól. Rákóczi tiszántúli hadjáratának első eseményeként 1703. július 14-én itt keltek át seregei a Tiszán.
Az első katonai topográfiai térképen Tisza Becse néven szerepel.
1864-ben árvíz pusztította el a falu döntő részét. Ez időben a második katonai felmérés térképein Tisza Bécs a neve.
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1991: Dr. Szántó István (független)[6][7]
- 1991–1994: Balogh Sándor (független)[8]
- 1994–1998: Balogh Sándor (független)[9][10]
- 1998–2002: Lőrincz Gusztáv (független)[11][12]
- 2002–2006: Lőrincz Gusztáv (független)[13][14]
- 2006–2010: Lőrincz Gusztáv (független)[15]
- 2010–2014: Lőrincz Gusztáv (Fidesz-KDNP)[16]
- 2014–2019: Lőrincz Gusztáv (Fidesz-KDNP)[17][18]
- 2019–2024: Lőrincz Gusztáv (Fidesz-KDNP)[1]
- 2024– :
Népesség
[szerkesztés]Tiszabecs népessége 2011-ben még 1031 fő volt, amely 2016 elejére 1412 főre emelkedett. Ennek okai közt főleg az ukrán-magyar határ túloldaláról átköltöző népesség.[19]
A település népességének változása:
Lakosok száma | 1111 | 1156 | 1292 | 1372 | 1124 | 1115 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
2001-ben a település lakosságának 89%-a magyar, 11%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.[20]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 94,7%-a magyarnak, 17,9% cigánynak, 1,4% ukránnak mondta magát (4,9% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 3%, református 77,1%, görögkatolikus 4,1%, evangélikus 0,3%, felekezeten kívüli 3,4% (7,3% nem válaszolt).[21]
2022-ben a lakosság 86,3%-a vallotta magát magyarnak, 16,8% cigánynak, 1,2% ukránnak, 0,2% szerbnek, 0,2% bolgárnak, 0,1-0,1% szlováknak, görögnek és németnek, 0,6% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (13,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 2,8% volt római katolikus, 56,1% református, 3,2% görög katolikus, 5,7% egyéb keresztény, 0,1% evangélikus, 4,1% felekezeten kívüli (27,8% nem válaszolt).[22]
Híres emberek
[szerkesztés]Szabó Lőrinc költő életében fontos szerepet játszott a község. 1908 és 1918 között minden nyarát Tiszabecsen töltötte atyai nagybátyja, G. Szabó Mihály református lelkész házában, élményeit a Tücsökzene című verses önéletrajzában örökítette meg. Nevét viseli a helyi művelődési ház. A főutcán, a hajdani iskola helyén álló református imaház oldalán elhelyezett emléktábla emlékeztet a költőre.
Nevezetességei
[szerkesztés]- Református templom - 1907-ben épült.
- Rákóczi emlékoszlop - a Rákóczi-szabadságharc első győzelmét 1703-ban a tiszabecsi Bajnok-dűlőn vívta ki Ocskay László brigadéros, majd itt kelt át seregével a Tiszán. A tiszabecsi átkelés irodalmi feldolgozása Jókai Mór nevéhez fűződik, aki Szeretve mind a vérpadig című művében dolgozta fel a tiszabecsi átkelés és a kurucok győzelmével végződött kuruc-labanc ütközet eseményeit. A győzelem emlékére emelt emlékoszlop a református templom előtt áll.
- Innen, a tiszabecsi strandról indul nyaranta a Nemzetközi Tisza-túra.
- Turul-emlékmű - Tiszabecs és Tiszaújlak között a Tisza-híd hídfőjénél, a Tiszaújlak–Tiszabecs nemzetközi közúti határátkelő mellett emelkedik a kurucok dicsőségét őrző, turulszoborral díszített emlékmű, amit 1903-ban, II. Rákóczi Ferenc hamvainak hazahozatala előtt állítottak.
- Tiszabecs-Tiszaújlak (Тисабеч-Вилок) határátkelő a magyar-ukrán határon, a 491-es (E60) főúton – személyforgalom (éjjel-nappal nyitva).
Természeti értékei
[szerkesztés]- Védett természeti érték az ősdiós.
- A 28 méter magas, 6 méter vastag törzsű, egészséges fekete nyárfa, mely a sóderbányához vezető út mellett jobboldalt található.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Tiszabecs települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. június 14.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Vasárnapi Ujság 39. SZ. 1903. (50. ÉVFOLYAM.)
- ↑ Hagyományos vízitúra és kerékpártúra a Tisza folyón. [2011. április 13-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. augusztus 5.)
- ↑ Kiss Lajos: Földrajzi nevek etimológiai szótára II. (L–Zs). 4. bőv., jav. kiadás. Budapest: Akadémiai. 1988. 648. o. ISBN 963-05-4569-1
- ↑ Tiszabecs települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ A megválasztott polgármesterek megyénkben (magyar nyelven) (html). Hungaricana, 1990. október 3. (Hozzáférés: 2020. február 21.) == Kelet-Magyarország, 1990. okt. 3. 4. p.
- ↑ Polgármestereink (magyar nyelven) (html). Hungaricana, 1992. február 27. (Hozzáférés: 2020. február 21.) == Kelet-Magyarország, 1992. febr. 27. 11. p.
- ↑ Tiszabecs települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. február 7.)
- ↑ A helyi választások végeredménye : A polgármester-jelöltek sorrendje (magyar nyelven) (html). Hungaricana, 1994. december 13. (Hozzáférés: 2020. február 21.) == Kelet-Magyarország, 1994. dec. 13. 12. p.
- ↑ Tiszabecs települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Megyénk új polgármesterei (magyar nyelven) (html). Hungaricana, 1998. október 21. (Hozzáférés: 2020. február 21.) == Kelet-Magyarország, 1998. okt. 21. 7. p.
- ↑ Tiszabecs települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. február 20.)
- ↑ Községeink és nagyközségeink polgármesterei (magyar nyelven) (html). Hungaricana, 2002. október 21. (Hozzáférés: 2020. február 20.) == Kelet-Magyarország, 2002. okt. 21. 7. p.
- ↑ Tiszabecs települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Tiszabecs települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2012. január 8.)
- ↑ Tiszabecs települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Önkormányzati választás 2014 (magyar nyelven) (html). Hungaricana, 2010. október 14. (Hozzáférés: 2020. február 21.) == Kelet-Magyarország, 2014. okt. 14. 5. p.
- ↑ Népességrobbanás az ukrán határ melletti magyar falvakban. hvg.hu. [2017. május 20-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. május 20.)
- ↑ A 2001-es népszámlálás nemzetiségi adatsora
- ↑ Tiszabecs Helységnévtár
- ↑ Tiszabecs Helységnévtár