Tác
Tác | |||
![]() | |||
A Gorsium Régészeti Park | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Közép-Dunántúl | ||
Vármegye | Fejér | ||
Járás | Székesfehérvári | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Horváth Tamás (független)[1] | ||
Irányítószám | 8121 | ||
Körzethívószám | 22 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 1684 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 36,94 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 111[3] m | ||
Terület | 45,69 km² | ||
Földrajzi nagytáj | Alföld[4][5] | ||
Földrajzi középtáj | Mezőföld[4][5] | ||
Földrajzi kistáj | Sárvíz-völgy[4][5] | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Tác weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Tác témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Tác község Fejér vármegyében, a Székesfehérvári járásban.
Fekvése
[szerkesztés]Székesfehérvártól 12 kilométerre dél-délnyugati irányban található; az M7-es autópálya 4 kilométerre fekszik a településtől. Központján a Sáregres-Szabadbattyán közti 6307-es út húzódik végig, de lakatlan külterületeit egy rövid szakaszon érinti a 6214-es út nyomvonala is.
Története
[szerkesztés]Hírnevét az ország legnagyobb méretű római kori szabadtéri múzeumának, Gorsiumnak köszönheti. A Sárvíz menti homokos síkság kétezer év kultúráját őrzi. Határában 46 régészeti lelőhelyet regisztrálnak. A legjelentősebb ezek közül a belterülettől keletre eső római kori Gorsium. A rómaiak a Dunántúl keleti felének meghódításakor, Kr. u. 46-49. között Sárvíz átkelőhelyét katonai táborral szállták meg. Az erődítés helyén jött létre a 2. század elején a város, a provincia tartománygyűlésének és császárkultuszának székhelye.
Az 1958 óta folyó ásatások nyomán a Duna-vidék egyik legnagyobb Régészeti Parkja jött létre, városfalakkal, fórummal, szentélyekkel, a szentélykerület csarnokaival és templomaival.
Maga Tác a 17. század közepén, a Sárvíz jobb partján alakult ki. A falu birtokosa a Zichy család volt.
Gorsium határában az önkormányzat nagy kiterjedésű, 59 hektáros földterülettel rendelkezik, amelynek idegenforgalmi hasznosítására a nagyszabású előkészületek megtörténtek. A település már csak azokat a befektetőket várja, akik e páratlan értékű és szépségű területen új, szintén nemzetközi jelentőségű látványossággal gazdagítanák a Gorsium megtekintése végett ideérkező turistákat.
Érdekesség a falu egyik utcájáról: Az 1990-es években a községet észak-déli irányban átszelő utcát, amit a község lakói csak Andrási utcának hívtak, hivatalosan is elnevezték gróf Andrássy Gyuláról. Maga a megnevezés egy bizonyos Mukrányi András bácsiról maradt rá az akkori földútra, aki a vasút két partján elterülő úgynevezett „keselőre” szokott az említett földúton kijárni, közlekedni. A keselő szőlővel beültetett terület volt és az úgynevezett háztáji részét alkotta. Az 1970-es években számolták fel. A vasút déli oldalán egy dűlő volt, ahol például az Almási/Molnár, Templom-sor elején lakó Borbás család szőlőterülete is volt. A vasút északi oldalán lévő keselő területe több dűlőből állt. Több család szőlővel beültetett területe volt ott, például a Szép családé.[forrás?]
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Horváth István (független)[6]
- 1994–1998: Horváth István (független)[7]
- 1998–2002: Horváth István (független)[8]
- 2002–2006: Horváth István (független)[9]
- 2006–2010: Horváth István (független)[10]
- 2010–2014: Horváth István (független)[11]
- 2014–2019: Horváth Tamás (független)[12]
- 2019–2024: Horváth Tamás (független)[1]
- 2024– :
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 1664 | 1681 | 1676 | 1723 | 1750 | 1698 | 1684 |
2013 | 2014 | 2015 | 2019 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 87,8%-a magyarnak, 0,3% cigánynak, 0,5% németnek mondta magát (12,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 29,6%, református 29,7%, evangélikus 0,7%, görögkatolikus 0,1%, felekezeten kívüli 13,2% (25,8% nem nyilatkozott).[13]
2022-ben a lakosság 90,5%-a vallotta magát magyarnak, 0,6% cigánynak, 0,2% németnek, 0,1-0,1% görögnek, szlovénnek, örménynek, szerbnek és románnak, 1,8% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (9,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 21,4% volt római katolikus, 18,4% református, 0,6% evangélikus, 0,9% egyéb keresztény, 0,7% egyéb katolikus, 15,1% felekezeten kívüli (42,7% nem válaszolt).[14]
Képek
[szerkesztés]-
Decumanus Maximus
-
Gorsium
-
Gorsium, Nymphaea, díszkút
-
Gorsium, Decumanus Maximus, főutca
-
Gorsium, színház
-
Légi felvétel Gorsiumról
-
Táci háborús emlékmű és az iskola épülete
-
Táci háborús emlékmű-2017 áprilisában
-
Táci községháza 2017 áprilisában
-
Táci régi posta épülete
-
Táci református templom
-
Táci református parókia épülete
-
Táci református temető kripta sora
-
Római katolikus templom
-
Utcarészlet
-
A község határában
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Tác települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. június 12.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ [http:// Tác, Hungary] (angol nyelven) (html). Falling Rain Genomics, Inc. (Hozzáférés: 2012. július 8.)
- ↑ a b c Fejér megyei kistérségek összehangolt stratégiai programja (pdf) pp. 29–34. Sárvíz Térségfejlesztő Egyesület, 2001. [2013. május 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. július 11.)
- ↑ a b c Magyarország kistájainak katasztere. Szerkesztette Dövényi Zoltán. Második, átdolgozott és bővített kiadás. Budapest: MTA Földrajztudományi Kutatóintézet. 2010. ISBN 978-963-9545-29-8
- ↑ Tác települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Tác települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. február 7.)
- ↑ Tác települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 2.)
- ↑ Tác települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 2.)
- ↑ Tác települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 2.)
- ↑ Tác települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. június 18.)
- ↑ Tác települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 14. (Hozzáférés: 2020. február 7.)
- ↑ Tác Helységnévtár
- ↑ Tác Helységnévtár