Segesvár
![]() |
A településen világörökségi helyszín található |
Segesvár (Sighișoara, Schäßburg) | |||
![]() | |||
A segesvári óratorony | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Történelmi régió | Erdély | ||
Fejlesztési régió | Közép-romániai fejlesztési régió | ||
Megye | Maros | ||
Rang | municípium | ||
Községközpont | Segesvár | ||
Beosztott falvak | Lista | ||
Polgármester | Ovidiu-Dumitru Mălăncrăvean | ||
Irányítószám | 545400 | ||
Körzethívószám | 0x65[1] | ||
SIRUTA-kód | 114514 | ||
Népesség | |||
Népesség | 22 421 fő (2021. dec. 1.)[3] +/- | ||
Magyar lakosság | 3008 (13%, 2021)[4] | ||
Község népessége | 23 927 fő (2021. dec. 1.)[2] | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 380 m | ||
Időzóna | EET, UTC+2 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() | |||
Segesvár weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Segesvár témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Segesvár (románul: Sighișoara, németül: Schäßburg, latinul: Stenarum, szászul: Schäsbrich) municípium, Erdélyben, Romániában Maros megyében. Szász szék központja, majd Nagy-Küküllő vármegye székhelye volt. Közép- és Kelet-Európa egyik legjobban megőrzött középkori városkomplexuma, mely MS-II-sA-15806 besorolási kóddal került a Maros megyei történelmi műemlékek listájára, az UNESCO Világörökség része. A város vasúti és közúti csomópont, valamint a ruházati, élelmiszer-, textil-, üvegfajansz-, építőanyag- és gépipar központja.
A várost a 12. század második felében alapították a szászok, amikor megkezdték az erdélyi területek benépesítését (megalapították többek között Nagyszebent és Brassót ). Több évszázadon keresztül fontos kereskedelmi és stratégiai szerepet játszott, és Erdély egyik legfontosabb városa volt.
A város talán leghirhedtebb szülöttje Vlad Tepes, ismertebb nevén Drakula, aki inspirálta Bram Stokert Drakula gróf személyének megformálására és aki ezreket huzatot karóba.
A közeli fehéregyházi síkságon játszódott le a segesvári csata, ahol a Bem József vezette forradalmi magyar hadsereget 1849. július 31.-én legyőzte a Luders vezette orosz hadsereg. 1852-ben emlékművet állították Skariatin orosz tábornok tiszteletére, aki ebben a csatában halt meg. Általános vélekedés, hogy ebben a csatában meghalt Petőfi Sándor is. Az emlékművet 1897-ben állították fel. Az első világháború után Segesvár az Osztrák-Magyar Monarchia összeomlása következtében a Román Királyság területére került.
Fekvése
[szerkesztés]Marosvásárhelytől 45 km-re dél-délkeletre a Segesd pataknak a Nagy-Küküllőbe ömlésénél fekszik.
Nevének eredete
[szerkesztés]Az ősi magyar nyelvben a seg, ség dombot, halmot jelentett. Ebből keletkezett –es képzővel és az erősséget jelölő vár utótaggal a település neve.
Története
[szerkesztés]Ősidőktől fogva fontos, lakott hely, 1898-ban a Nagy-Küküllő jobb partja fölé emelkedő fennsíkon tárták fel a Wietenberg-kultúra leletekben gazdag telepét. A rómaiak ’’Stenarum’’ nevű katonai őrhelye állt itt, majd óbolgár nép lakott a környékén. 1141 és 1161 között II. Géza szászokat telepített ide. A szász szék központja lett, favárát 1191-ben kezdték el építeni. Ez a tatárjáráskor elpusztult, majd ezután falakkal és tornyokkal fokozatosan épült be a Várhegy felső része. A vártemplomot egy 12. századi kápolna helyén kezdték el építeni 1350-ben, de 1428 és 1488 között átépítették. A 14. századtól szabad királyi város. Várát 1438-ban a törökök feldúlták, de a 16. században helyreállították. Mátyás uralkodása alatt polgárai részt vettek a király elleni felkelésben. 1506-ban itt erősítették meg a három nemzet unióját. 1544-ben a város protestáns hitre tért. 1562-ben az itt tartott országgyűlés után a vár piacán fejezték le a lázongó székelyek huszonhat vezetőjét. 1600-ban előbb Vitéz Mihály, majd Basta hódította meg. 1603-ban Székely Mózes török csapatokkal, 1605-ben Bocskai hadai, 1662-ben Kemény János ostromolta. 1646-ban pestis, 1676-ban tűzvész pusztította. Itt választották meg erdélyi fejedelemnek 1630. december 1-jén I. Rákóczi Györgyöt, 1657. november 2-án Rhédey Ferencet, 1658. október 7-én Barcsay Ákost. 1706-ban Pekry Lőrinc kurucai foglalták el és rombolták le, ekkor pusztult el a 14 bástyából 5 és maradt 9. 1709-ben újra pestis, majd 1788-ban ismét tűzvész pusztít. 1849-ben Forró honvéd tábornok foglalta el, majd Bem is bevonult ide. 1849. július 31-én határában volt a segesvári csata. 1876-ban a szász székek helyett újonnan létrehozott Nagy-Küküllő vármegye székhelye lett. A várost mindvégig híres kézműipar jellemezte. Bronz- és ónművesei, asztalosai, kőfaragói, majd később posztó-, kerámia- és üvegipara tette nevezetessé.
Céhek a városban
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6c/Sighisoara_festivala_medivala.jpg/220px-Sighisoara_festivala_medivala.jpg)
A segesvári iparművészek céhei 1376-ban kapták meg az első, a régebbi törvények és szokások alapjául szolgáló alapszabályokat (19 fő). Intézkedéseket hoztak a létszámbővítés betiltására, az alapanyagok beszerzésének megtervezésére stb. A verseny a céhek és a különböző városok céhei között éles volt a versengés. Például, ha a brassói lakatosok "rossz lakatokat és békákat" hoztak a segesvári vásárra, a segesvári lakatosoknak joguk volt elkobozni őket.
A kézművesek egyre gazdagabbak lettek, és képviselők lettek a városi tanácsban, amely addig a feudális patríciusoknak volt fenntartva. Az első kézműves, aki esküdtként belépett a városi tanácsba, 1393-ban az ötvöscéh, Nikolaus képviselője volt. A céheket 1884-ben szüntették meg, mert elvesztették addigi jelentőségüket.
Népesség
[szerkesztés]A 2011-ben végzett népszámlálás szerint Segesvár önkormányzata népességének száma 28 102 fő, ami csökkent a korábbi, 2002-es népszámláláshoz képest, amikor is 32 304 lakost regisztráltak. A lakosok többsége román (69,86%). A fő kisebbségek a magyarok (16,52%), a romák (5,23%) és a németek (1,43%). A lakosság 6,79%-ánál az etnikai hovatartozás ismeretlen.
Vallási szempontból a lakosok többsége ortodox (70,82%), de vannak református kisebbségek (7,89%), római katolikusok (5,32%), unitáriusok (3,24%) és pünkösdiek (1,12%). A lakosság 6,89% -ánál a hitvallási hovatartozás nem ismert.
1910-ben a teljes népesség 11 587 fő volt. Ebből: 5486 volt német, 3031 román, 2687 magyar és 383 más nemzetiségű.
1930-ban a teljes népesség 13.033 fő volt. Ebből 5236 volt német, 4366 román, 2896 magyar és 356 cigány. Vallási szempontból a lakosság 5034 evangélikus, 4425 ortodox, 1195 református, 1320 római katolikus, 581 unitárius és 257 görög katolikus.
1948-ben a teljes népesség 15 992 fő volt. Ebből: 9363 volt román, 6320 német, 2136 magyar és 560 egyéb nemzetiségű.
1992-ben a teljes népesség 34 537 fő volt. Ebből: 25.387 volt román, 1327 német, 6948 magyar és 853 egyéb nemzetiségű.
Politika
[szerkesztés]Segesvár önkormányzatát polgármester és 19 tanácsosból álló helyi tanács irányítja. A polgármester, Ioan-Iulian Sîrbu, a Segesvári Független Szövetség tagja, 2020 októbere óta tölti be hivatalát. A 2020-as helyhatósági választásoktól kezdve a helyi tanács a következő politikai pártok szerinti összetételű:
- Nemzeti Liberális Párt (tanácsosok: 7)
- Független Szövetség Segesvárért (tanácsosok: 6)
- Szociáldemokrata Párt (tanácsosok: 3)
- Romániai Magyar Demokrata Szövetség (tanácsosok: 2)
- Népi Mozgalom Párt (tanácsos: 1)
Látnivalók
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3a/Sighi%C5%9Foara_178.jpg/220px-Sighi%C5%9Foara_178.jpg)
- Segesvár történelmi központja (1999 óta a világörökség része.)
- Várának egykori 14 tornyából 9 még most is áll, melyeket 930 m hosszú várfal köt össze. Mindegyik torony a védelmére kijelölt céh nevét viseli. (Kovácsok tornya, Szabók tornya, Cipészek tornya, Szűcsök tornya stb..)
- Óratornya a 14. században épült, 1556-ig városháza is volt. Híres zenélő óráján 12 apostol ezüst szobra sétált körbe, melyeket 1601-ben elraboltak, majd 1648-ban pótoltak. Ma múzeum van benne.
- Az óratorony mellett áll a 13. század második felében épített kolostortemplom, eredetileg domonkos templom, a 15. században bővítették, majd a reformátusoké lett. 1676-ban tűzvész rongálta meg. A kolostort 1886-ban bontották le.
- Vlad Tepes szülőháza.
- Szent Miklósnak szentelt vártemploma a hegytetőn áll a 13. században a domonkosok építették, de 1350-ben a román stílusú régi templom helyére új gótikus szász templomot emeltek, 1422 és 1488 között átépítették, tornyát 1463-ban csatolták hozzá.
- Mellette az egykori Aranyművesek tornya helyén a 19. században épített temetőkápolna áll.
- Közelében az egykor országos hírű szász evangélikus gimnázium épülete.
- A Várhegyre a 178 fokból álló diáklépcső vezet fel, eredetijét 1642-ben építették.
- A járványkórházi templom 1575-ben épült késő gótikus stílusban.
- A régi megyeháza 1888-ban épült, közelében állt Petőfi mellszobra (Romulus Ladea alkotása), amely az ötvenes években került a Köllő Miklós által készített szobor helyére, mely jelenleg Kiskunfélegyháza főterén van. 2007-ben a vár fala beomlott, a talajomlás elérte a szobor talapzatát. Ekkor lebontották, és 2013-ban új helyen, egy ún. Petőfi-parkban újra felállították.[5]
- Richter-ház
- Zapotofski-ház
- Sartorius Baltes-ház
- Șerbu-ház
- Jakody-ház
- Klein és Klemenzy-ház
- Sachsen Heim-ház
- Leonhardt-ház
- Taschler-ház
Híres szülöttjei
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3d/Rumunia%2C_Sighi%C5%9Foara_DSCF7200.jpg/220px-Rumunia%2C_Sighi%C5%9Foara_DSCF7200.jpg)
- Itt született 1431 novemberében Vlad Țepeș ismertebb nevén Dracula.
- Itt született 1672. április 28-án Hauer György egyházi író.
- Itt született 1724. március 25-én Schech Márton történetíró.
- Itt született 1782. január 25-én Ackner Mihály antikvárius, természetbúvár.
- Itt született 1817. december 2-án Georg Daniel Teutsch történész, evangélikus püspök.
- Itt született 1849. október 11-én Carl Wolff közgazdász, újságíró, politikus.
- Itt született 1892. február 29-én boldog br. altorjai Apor Vilmos mártír győri püspök, szobra a plébánia kertjében áll.
- Itt született 1894. július 18-án gr. Csáky István külügyminiszter.
- Itt született 1896. február 7-én Botskor Lóránt csendőr alezredes, a marosvásárhelyi zsidó gettóból 60 ember megmentője (1944 májusában).
- Itt született 1902. február 26-án Kozma Géza zeneszerző.
- Itt született 1907. november 30-án Miklóssy Irén opera-énekesnő.
- Itt született 1909. május 20-án Imecs Márton építészmérnök, műszaki szakíró.
- Itt született 1917. december 12-én Nagy Jenő zenetanár és kórusvezető.
- Itt született 1919. május 13-án Kiss László színész, költő, próza- és drámaíró.
- Itt született 1923 április 7-én Árus Tibor magyar igazgatási szakember, Békés megyei tanácsi főtisztviselő.
- Itt született 1934. június 27-én J. Nagy Mária magyar nyelvész, stiliszta.
- Itt született 1934-ben Dieter Schlesak erdélyi szász író.
Testvértelepülések
[szerkesztés]Blois (Franciaország), 1995 óta
Citta di Castello (Olaszország), 2000 óta
Kiskunfélegyháza (Magyarország), 2001 óta
Dinkelsbühl (Németország), 2006 óta
Zamość (Lengyelország), 2007 óta
Szozopol (Bulgária), 2013 óta
Raška (Szerbia), 2014 óta[6]
Képgaléria
[szerkesztés]-
A vár látképe
-
Kilátás az óratoronyból
-
Az óratorony éjszaka
-
Szent Miklós-templom
-
Szentháromság ortodox templom
-
Fedett lépcső
-
Transilvania Bank
-
Kovácsok tornya
-
Szűcsök tornya
-
Szabók tornya
-
Cipészek tornya
-
Leprások temploma
-
1740-es rajz a várról
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ "x" a telefonszolgáltatót jelöli: 2–Telekom, 3–RDS
- ↑ 2021-es romániai népszámlálás. Nemzeti Statisztikai Intézet
- ↑ 2021-es romániai népszámlálás. Nemzeti Statisztikai Intézet, 2023. május 31. (Hozzáférés: 2023. július 9.)
- ↑ 2021-es romániai népszámlálás (román nyelven). Nemzeti Statisztikai Intézet, 2023. (Hozzáférés: 2024. január 21.)
- ↑ „Segesvárra visszatért a költő”, Népújság, 2013. június 2.
- ↑ Orase infratite și partenere. primariasighisoara.ro (Hozzáférés: 2021. április 1.)
További információk
[szerkesztés]- Képgaléria Segesvárról a www.erdely-szep.hu honlapon
- Segesvár adatlapja az Erdélyi Magyar Adatbankon
- A segesvári evangélikus vártemplom (magyar nyelvű képes leírás)
- Segesvár kulturális helyei, sok képpel