Rudolftelep
Rudolftelep | |||
![]() | |||
Ökumenikus templom | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Észak-Magyarország | ||
Vármegye | Borsod-Abaúj-Zemplén | ||
Járás | Kazincbarcikai | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Zilahy Zoltán (független)[1] | ||
Irányítószám | 3742 | ||
Körzethívószám | 48 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 699 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 166,74 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 4,39 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Rudolftelep weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Rudolftelep témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Rudolftelep község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Kazincbarcikai járásban.
Fekvése
[szerkesztés]A vármegye északnyugati részén, Kazincbarcikától 10 kilométer távolságra, a Mák-patak völgyében helyezkedik el. Dombok közé épült zsáktelepülés; csak egy domb választja el Izsófalvától, ahonnan a 2609-es útból kiágazó 26 106-os út vezet a községbe. Ha a településen feljebb megyünk, akkor a meddőhányóhoz érünk, innen a Gerincnek is nevezett domb választja el Ormosbányától.
Nevének eredete
[szerkesztés]Nevét Rudolf Cohachtról kapta. Ő volt az, aki bányatelkét az induló bánya-részvénytársaságnak adta. Róla kapta a Rudolf akna a nevét, majd a település is.
Története
[szerkesztés]A 19. század végén több vállalkozás is megpróbálta kitermelni a környéken található szénmezőket. A falu is ekkor jött létre. A Rudolf akna nevet kapta a bánya, de a termelés elég rendszertelenül folyt. A 20. század elején kezdődött a nagyüzemi termelés. Ezekben az években indult fejlődésnek a település. Munkás- és tisztviselői lakások épültek, ekkor bővült a falu orvosi rendelővel, élelmiszer raktárral. Az 1950-es években vett nagy lendületet a bányászat. Ez azonban az 1980-as évekre véget ért, egyre nehezebb helyzetbe került a település.
1992. március 12-én befejeződött az állami finanszírozással folytatott bányászat. A bánya még nem zárt be, hanem magántulajdonú vállalkozásként folytatódott a termelés. 2000 márciusában azonban végleg bezárt a bánya. A község korábban Izsófalva része volt. 1993 augusztusában népszavazáson döntött a település az Izsófalvától való elszakadásról. Adminisztrációs okok miatt csak 1994 decemberében, hivatalosan pedig 1995. január 1-jén vált önálló településsé.
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1994–1998: Nahaj Máté (független)[3]
- 1998–2002: Zilahi Dezső (független)[4]
- 2002–2006: Zilahi Dezső (független)[5]
- 2006–2010: Lukán Béla (független)[6]
- 2010–2014: Rozlozsnik Jánosné (független)[7]
- 2014–2019: Rozlozsnik Jánosné (független)[8]
- 2019–2024: Zilahy Zoltán (független)[1]
- 2024– :
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 716 | 725 | 711 | 701 | 680 | 699 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
2001-ben a település lakosságának 99%-a magyar, 1%-a német nemzetiségűnek vallotta magát.[9]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 67,5%-a magyarnak, 3% cigánynak, 0,7% németnek mondta magát (32,4% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 18,5%, református 9%, görögkatolikus 4,1%, evangélikus 0,7%, felekezeten kívüli 27,5% (39% nem válaszolt).[10]
2022-ben a lakosság 88,1%-a vallotta magát magyarnak, 0,9% németnek, 0,7% cigánynak, 0,1% ukránnak, 0,1% bolgárnak, 0,4% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (11,9% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 9,9% volt római katolikus, 7,1% református, 5,6% görög katolikus, 0,7% egyéb keresztény, 0,3% evangélikus, 20,9% felekezeten kívüli (54,9% nem válaszolt).[11]
Nevezetességei
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/95/Pozsgai_J%C3%A1nos_csillagvizsg%C3%A1l%C3%B3_%28Csillagda%29.jpg/220px-Pozsgai_J%C3%A1nos_csillagvizsg%C3%A1l%C3%B3_%28Csillagda%29.jpg)
- Ökumenikus templom, 2000 és 2002 között épült.
- Millenniumi Emlékpark
- Székely-kapu
- József Attila Művelődési Ház múzeuma
- Császta Puszta (üdülő)
- Pozsgai János csillagvizsgáló (Csillagda). Az 1976-ban átadott csillagvizsgáló a Mikoviny Sámuel Általános Iskola udvarán helyezkedik el. 2015-ben felújították, ekkortól a helyi amatőrcsillagászati élet meghatározó alakjának, néhai Pozsgai Jánosnak nevét viseli.[12]
Közintézmények
[szerkesztés]- Mikoviny Sámuel Tagiskola és Óvoda
- Iskola: 3742 Rudolftelep, József Attila út 4.
- Óvoda: Népkert út 3.
- József Attila Művelődési Ház - József Attila út 1.
- Orvosi rendelő / Anya, Gyermek és Csecsemővédelmi Szolgálat - Mikoviny Sámuel út 5/3.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Rudolftelep települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. június 7.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Rudolftelep települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 28.)
- ↑ Rudolftelep települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 22.)
- ↑ Rudolftelep települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 22.)
- ↑ Rudolftelep települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 22.)
- ↑ Rudolftelep települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. november 12.)
- ↑ Rudolftelep települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. január 28.)
- ↑ A nemzetiségi népesség száma településenként
- ↑ Rudolftelep Helységnévtár
- ↑ Rudolftelep Helységnévtár
- ↑ „Jaczkó Imre: Felújították a rudolftelepi csillagvizsgálót. Meteor, 45. évfolyam, 2015/12., 28-29. p.”.