Rácz Aladár
Rácz Aladár | |
![]() | |
Rácz Aladár cimbalomművész | |
Életrajzi adatok | |
Született | 1886. február 28. Jászapáti |
Elhunyt | 1958. március 28. (72 évesen) Budapest |
Pályafutás | |
Hangszer | cimbalom |
Díjak |
|
Tevékenység | zenész |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Rácz Aladár témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Rácz Aladár (Jászapáti, 1886. február 28. – Budapest, 1958. március 28.) Kossuth-díjas magyar cimbalomművész.[1]
Élete
[szerkesztés]Édesapja Rácz Pál, Rácz Jakab és Suki Angyél fia [2] Cigányzenész, míg édesanyja Balázs Judit, Balázs Mátyás és Balla Erzsébet lánya [3] magyar zsellérek és szolgálók leszármazottja. Rácz Aladár harmadik gyermek volt a tizennégyből. Három és fél éves korától brácsás édesapjától – aki egy kis cimbalmot készített neki – tanult hallás után zenélni. 8–9 éves korában már apja zenekarában játszott. A budapesti EMKE kávéházban tizenhat éves korától zenélt esténként. 1910-ben, 24 évesen Párizsba szerződött egy cigányzenekarral, amellyel bejárta Franciaországot, Spanyolországot, és eljutott Egyiptomba is. Hamar hírnevet szerzett: Saint-Saëns a „cimbalom Liszt Ferencének” nevezte.
1914-től a svájci Genfben az „egzotikus” muzsikát kedvelő közönségnek cimbalmozott különböző cigányzenekarokban. Svájcban a játékára felfigyelő neves zenészekkel ismerkedett meg (például Ansermet-vel és Igor Stravinskyjal), akik a zenei érdeklődését a komolyzene felé mozdították. Autodidaktaként tanult francia nyelvet, zenetörténetet, szociológiát. Kitartóan tanulta a zeneelméletet, a klasszikus kották olvasását, átiratok készítését. Eközben ismerkedett meg Couperin, Bach, Scarlatti műveivel – amelyeket cimbalmon kezdett játszani. A Bach művek közül többek között a BWV 808, 810, 811, 814, 816, 825, 829, 999, 1002, 1003 és 1006 szvitek és versenyművek voltak repertoárján.[4] Megismerkedvén a kottaírással, saját műveit is lejegyezte. A cigányzenében megszerzett rendkívüli virtuozitásával könnyedén alakította át a barokk műveket is. A jobb hangzás eléréséért a cimbalmon újításokat vezetett be: pedált épített rá, a verők átalakításával és a hangszer átépítésével valódi koncerthangszerré nemesítette hangszerét. Stravinskyt cimbalmozni tanította, aki később e hangszerre zenét is szerzett. Első önálló cimbalomkoncertjét Lausanne-ban tartotta 1926-ban. 1927-től Franciaországban élt, ahol feleségével, Yvonne Barblan hegedű- és zongoraművésszel közösen lépett fel. Yvonne Barblant 1931-ben vette feleségül Bagneuxban .[5] Honvágya 1935-ben visszahozta Magyarországra. 1937-ben a Nemzeti Zenedében (ahol 1890-ben indult a cimbalom-tanszak), majd 1938-tól haláláig a budapesti Zeneművészeti Főiskolán tanított. Újításait többen értetlenül fogadták, így Cziffra György (zongoraművész) és Dohnányi Ernő is[forrás?]; ha barátja, Bartók Béla és annak felesége, Pásztory Ditta nem támogatja egyedi útkeresését, lemondott volna tanári állásáról.
Hatása
[szerkesztés]Tanítványai, Gerencsér Ferenc és Szalai József folytatták mesterük útját, de amíg Rácz Aladár zongorakísérettel szólaltatta meg az eredetileg csembalóra írt műveket (François Couperin, Domenico Scarlatti, Jean-Philippe Rameau, Jean-Baptiste Lully darabjait), addig a Gerencsér–Szalai duó a homogén hangzás érdekében két cimbalmon adta elő a barokk és preklasszikus billentyűs irodalom gyöngyszemeit, valamint Bartók eredetileg zongorára írt népdalfeldolgozásait. A klasszikus repertoárt bővítették, kortárs zeneszerzőket inspiráltak további cimbalomművek komponálására. Gerencsér Ferenc és tanítványai révén több cimbalomtanár és -művész öregbíti a magyar cimbalomiskola hírnevét.
Díjak, elismerések
[szerkesztés]- Kossuth-díj (1948)
- Érdemes művész (1952)
- Kiváló művész (1953)
- Magyar Örökség díj (1999, posztumusz)
Lemezei
[szerkesztés]Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ A budapesti Rácz Aladár Zeneiskola honlapja
- ↑ https://www.familysearch.org/ark:/61903/3:1:9398-NQVH-5?i=46&cc=1743180
- ↑ https://www.familysearch.org/ark:/61903/3:1:9398-NQNH-F?cc=1743180&personaUrl=%2Fark%3A%2F61903%2F1%3A1%3AXXQF-ZWY
- ↑ Kroó: Rácz Aladár. Budapest, 1979, Zeneműkiadó
- ↑ https://www.familysearch.org/ark:/61903/3:1:S3HY-D197-SC8?i=93&cc=1452460&personaUrl=%2Fark%3A%2F61903%2F1%3A1%3A7K8T-VTW2
Források
[szerkesztés]- Magyar életrajzi lexikon Archiválva 2005. január 26-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Kroó György: Rácz Aladár (Zeneműkiadó, Budapest, 1979)
- Aladar RACZ (1886-1958) (francia nyelvű oldal)
További információk
[szerkesztés]- Életrajz
- Rácz Aladár Zeneiskola, Budapest
- MTA Zenetudományi Intézetében őrzött tárgyi emlékek
- a Magyar Rádió cikke
- Rácz Aladár fotói (1931), szerző ismeretlen, adományozó Bősze Ádám. Fortepan (fortepan.hu). (Hozzáférés: 2020. december 30.)