Képpont
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/2/2b/Pixel-example.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/ce/SMILE_FACE_16x16_PIXEL_EXAMPLE1.svg/300px-SMILE_FACE_16x16_PIXEL_EXAMPLE1.svg.png)
A digitális képfeldolgozásban a képpont (angolul pixel) egy pont egy rasztergrafikus (vagy pixelgrafikus) képen. Általános esetben ezek egy kétdimenziós négyzetrács mentén helyezkednek el és mint négyzetlapok vagy pontok jelennek meg. A képpont a legkisebb megcímezhető illetve szerkeszthető alkotóeleme a képnek vagy képernyőnek. Minden képpont egy minta az eredeti (a modell kedvéért végtelen felbontású) képből. Minél sűrűbb a mintavételezés, annál több képpontunk lesz, annál nagyobb lesz a kép felbontása illetve pontossága.
A képpont információtartalmát a színe adja. Színes képekben minden képernyőbeli képpontnak három tulajdonsága van, ezek a vörös (red), zöld (green) és kék (blue) intenzitás (röviden RGB), amelyekből a megfigyelhető szín additív színkeveréssel jön létre. Nyomtatásban szubtraktív színkeverést szoktak használni, melynek alapját a türkizkék (cyan), bíbor (magenta), sárga (yellow) és Key (azaz kulcsszín) színek képezik (röviden CMYK). A kulcsszín csaknem mindig fekete, hiszen így a leggyakrabban használt színként nem kell a többiből kikeverni; ez egyrészt drága, másrészt körülményes lenne. Előfordul, hogy a kulcsszín nem fekete, pl. ha a nyomtatvány alapszíne (betűszín) más.
Fekete-fehér képekben minden képpontnak egyetlen fényerősség-jellemzője van.
A szó az angol picture element (kb. képelem) kifejezésből származik, ahol a picture szó a pix rövidített alakban szerepel.
A képpont absztrakciója az eszközfüggetlen pixel vagy sűrűségfüggetlen pixel (device independent pixel vagy density-independent pixel). Ez olyan virtuális pixelegység, ami egy 160 dpi-s képernyőn egy fizikai képpontnak felel meg; többnyire mobil alkalmazások fejlesztői használják, hogy különböző méretű, illetve DPI-jű eszközökön is megjelenhessen a felhasználói felület.
Szabványos képernyőfelbontások
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e5/Vector_Video_Standards2.svg/220px-Vector_Video_Standards2.svg.png)
Néhány szabványos képernyőfelbontás:
Név | Felbontás (megapixel) |
Szélesség × Magasság |
---|---|---|
CGA | 0,064 | 320×200 |
EGA | 0,224 | 640×350 |
VGA | 0,3 | 640×480 |
SVGA | 0,5 | 800x600 |
XGA | 0,8 | 1024×768 |
SXGA | 1,3 | 1280×1024 |
UXGA | 1,9 | 1600×1200 |
WUXGA | 2,3 | 1920×1200 |
Képpontok címzése
[szerkesztés]A számítástechnikában a képek képpontjait általában a bal felső sarokba helyezett koordináta-rendszerrel szokták címezni. Az első koordináta az X tengely mentén jobbra, a második koordináta az Y tengely mentén lefelé mondja meg, hogy a képpont hányadik oszlopban illetve sorban helyezkedik el. A bal felső képpont koordinátái (0,0), a jobb alsóé pedig (szélesség−1, magasság−1).
A memóriában a képpontok sorfolytonosan szoktak elhelyezkedni. A bal felső képpont a nulladik, a tőle jobbra lévő címe 1, az alatta lévő címe egyenlő a szélességgel, a jobb alsó képpont címe pedig szélesség × magasság − 1.
Irány | Képlet |
---|---|
Koordinátából cím | cim = y × szélesség + x |
Címből koordináta | y = cím div szélesség
x = cím |
A div
az osztás hányadosa, a mod
az osztás maradéka.
Képpontok színe
[szerkesztés]A számítástechnikában a képpontok színét egész számokkal írják le az alábbi elvek szerint.
Alapelv | Színek | Reprezentáció | Memóriaigény képpontonként | Képernyő |
---|---|---|---|---|
Fekete-fehér | Fekete és fehér | 0 értékű bit: fekete, 1 értékű bit: fehér | 1 bit | Hercules monitor |
Szürke-árnyalatos | 16 vagy 256 árnyalat feketétől fehérig | 0: fekete, 15 illetve 255: fehér. | 4 bit vagy 1 bájt | Csak képeknél és szürkeárnyalatos nyomtatásnál szokták használni. |
Előre definiált | 4 vagy 16 gyártó által megadott szín | A képpont értéke a színtárbeli sorszámot határozza meg | 2 vagy 4 bit | CGA, EGA |
Paletta alapú | 16 vagy 256 konfigurálható szín | A képpont értéke a színtárbeli sorszámot határozza meg | 4 bit vagy 1 bájt | VGA, MCGA |
RGB (piros-zöld-kék) | 65 536 illetve 16 777 216 szín | 5-6-5 vagy 8-8-8 bites osztásban a képpont színét a piros, zöld és kék intenzitások közvetlenül határozzák meg. | 2 vagy 3 bájt | SVGA, illetve minden korszerű képernyő |
A VGA és MCGA paletta alapú megoldásban a paletta elemeit 6-6-6 biten lehetett meghatározni (összesen 262 144 szín).
A 8-8-8 osztásos módot truecolor-nak nevezik. Az ilyen képeknél a címzés könnyedsége miatt 4 bájtot szoktak használni képpontonként, amelyekből az egyiket figyelmen kívül hagyják. Egy szám négyszerese könnyen megkapható, ha két bittel eltoljuk balra. Képek ábrázolásánál a nem használt bájt ideális hely az alfa csatornának (alpha channel), amely a képpont átlátszatlanságát, azaz elfedő képességét határozza meg.
CGA, EGA, VGA színek
[szerkesztés]Az EGA monitorok, illetve videókártyák 64 darab gyárilag beállított színnel álltak rendelkezésre, amelyekből egyszerre 16-ot lehetett használni. Ezek a színek az RGB színelőállítási módszerhez hasonlóan voltak sorszámozva.
További információk
[szerkesztés]- kaizoboy: Episode One: Captain Low-Rez and the Pixel of Destiny (angol nyelven) (animation). Captain Low-Rez. NewGrounds, 2005. február 8. (Hozzáférés: 2023. május 28.) – Alacsony Felbontású Kapitány és a Sors Pixele – animáció
További szócikkek
[szerkesztés]- Rasztergrafika
- Megapixel
- GIF (paletta alapú képformátum)
- BMP, PNG (RGB-t és alfát is ismerő képformátumok)
- Számrendszerek az informatikában
- Bit
- Bájt
- Voxel