Petőfi Csarnok
Petőfi Csarnok | |
Becenév: PeCsa | |
Település | Budapest |
Cím | Budapest, Zichy Mihály út 14. |
Építési adatok | |
Megnyitás | 1985. április 27. |
Lebontás éve | 2016–2017 |
Lebontás oka | Liget Budapest projekt |
Tervező | Halmos György Tihanyi Judit |
Hasznosítása | |
Felhasználási terület | épület |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Petőfi Csarnok témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
A Petőfi Csarnok (teljes nevén: Petőfi Csarnok Fővárosi Ifjúsági Szabadidőközpont és Repülési Múzeum) Budapest legnagyobb ifjúsági szabadidőközpontja volt, amely 1985 és 2015 között működött a Városligetben. A köznyelvben csak PeCsa néven emlegetett, népszerű könnyűzenei koncerthelyszín évente több száz kulturális rendezvénynek és kiállításnak adott helyet, valamint számos közösségi klubot is működtetett. A 930 m²-es belső nagytermen kívül egy 6000 fő befogadására alkalmas, nagyvonalú szabadtéri rész is tartozott hozzá.
Az intézmény 30 év működés után, 2015. október 23-án zárt be, egy utolsó Csillagfény diszkóval, majd 24–25-én egy monstre zárórendezvénnyel.
A Petőfi Csarnokot 2017 során lebontották, helyén a tervek szerint az eredeti Petőfi Csarnok épületénél másfélszer nagyobb Új Nemzeti Galéria épül majd fel. A Petőfi Csarnok épületének alapterülete 5500 négyzetméter, magassága 12 méter volt. Az Új Nemzeti Galéria tervezett épületének alapterülete másfélszer akkora, 9095 négyzetméter, magassága több mint a duplája, 25 méter, több szintben alápincézve.[1] A bontással az 1885-ben épült Iparcsarnok utolsó megmaradt emléke, az alapozás és padlószint is eltűnik.
Az épület története
[szerkesztés]A Várkert Bazárban 1961-ben megnyitott Budai Ifjúsági Park korszerűtlenné válásának első figyelmeztető jeleire 1981-ben a KISZ Központi és Budapesti Bizottsága kezdeményezése nyomán a Fővárosi Tanács az épület ifjúsági szabadidőközponttá való átépítése mellett döntött. A tervasztalon hamarosan megszülettek egy új ifjúsági szórakoztató intézmény első vázlatai, amelyeket az egykori közel 5500 m²-es, ekkor már üresen álló volt BNV-pavilon köré rajzoltak a tervezők, név szerint: Halmos György és Tihanyi Judit építészek, Geblusek Antal belsőépítész. Az épület jellegzetes ornamentikáját Somogyi Gábor és Buczkó György tervezték.[2] Az épületek bruttó alapterülete: 11 200 m², a főépület nettó alapterülete: 8100 m² volt.
A Budai Ifjúsági Park állagának erőteljes romlása, majd végleges bezárása (1984) miatt keresett a főváros vezetése új helyszínt az ifjúsági szórakozás számára. Ennek eredményeképp került áttervezésre, majd hasznosításra a városligeti csarnok.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8e/A_Pet%C5%91fi_Csarnok_bont%C3%A1sa_-_l%C3%A9gi_fot%C3%B3.jpg/265px-A_Pet%C5%91fi_Csarnok_bont%C3%A1sa_-_l%C3%A9gi_fot%C3%B3.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b0/Orsz%C3%A1gos_%C3%81ltal%C3%A1nos_Ki%C3%A1ll%C3%ADt%C3%A1s.jpg/220px-Orsz%C3%A1gos_%C3%81ltal%C3%A1nos_Ki%C3%A1ll%C3%ADt%C3%A1s.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ae/A_Budapesti_Nemzetk%C3%B6zi_V%C3%A1s%C3%A1r_1969-ben.jpg/220px-A_Budapesti_Nemzetk%C3%B6zi_V%C3%A1s%C3%A1r_1969-ben.jpg)
Az épület helyén az 1885-ös Országos Általános Kiállításra épült Iparcsarnok historizáló épülete állt, melyben 1944-ig folyamatosan tartottak kiállításokat és vásárokat. Az épület a háború alatt súlyos károkat szenvedett, tetőszerkezete kiégett, helyreállítása reménytelen volt, ezért lebontották. 1947-ben a helyén húzták fel – az eredeti épület alapjaira és padlószintjére – a Budapesti Nemzetközi Vásár (BNV) legnagyobb, 5. számú kiállítási épületét, a Kohó- és Gépipari (KGI) csarnokot. A BNV Kőbányára, a Budapesti Vásárközpontba költöztetése (1974) után a pavilonok többségét lebontották, az addig zárt területet megnyitották. A KGI-csarnok – a majdani PeCsa – a kevés túlélő épület egyike volt. A vásár bezárása után évekig a Rákóczi úti egykori Otthon Áruház bútorraktáraként használták. Az egykori kiállítási épület teljes rekonstrukciójának eredménye lett a Petőfi Csarnok.
Az ország gazdasági nehézségeinek mélypontján a főváros, a KISZ és az Állami Ifjúsági Bizottság által összeadott pénz nem volt elég a nagy belmagasságú, mintegy 45 000 m³ térfogatú csarnok egészének átépítésére. Így alakult ki, hogy a felső szinten a Közlekedési Múzeum Repüléstörténeti és Űrhajózási Állandó Kiállítása működött (de csak tavasztól őszig tartott nyitva, mert a szűkös költségvetésből többek között a kiállítótér fűtésének kiépítésére sem futotta.)[3]
Az új városligeti szórakoztató központ, a Petőfi Csarnok - Fővárosi Ifjúsági Szabadidő Központ 1985. április 27-én nyílt meg, a Karthago együttes koncertjével.[4] Az átadáskor Kádár János, az MSZMP főtitkára is megtekintette a PeCsát, fővárosi és kerületi vezetők, valamint Hámori Csaba KISZ-vezér társaságában. Hosszú ideig ez volt Budapest egyetlen ifjúsági szabadidőközpontja. A korszak népszerű sorozata, a Linda A pop-pokol című epizódját is az akkor új épületben vették fel. A korabeli viszonyokhoz képest korszerű gépészettel rendelkezett (a rendezvényeket modern hang- és fénytechnika szolgálta, a nagyterem folyamatos levegőcseréjét nagy teljesítményű ventilátorok biztosították), a takarékos belső design azonban kezdettől fogva sok vitát váltott ki, hiszen a csupasz betonfallal – amelyen látszottak a zsaluzódeszkák nyomai – szinte „feleseltek” a népművészeti ihletésű madár-virág motívumokkal díszített piros ajtók. A szabadtéri színpad födémjének acélszerkezete és ponyvaborítása Majoros Gábor építész munkája; a stabil konstrukció több mint húsz évig állt ellen az időjárás viszontagságainak.
A nagyteremben 1000m²-en, becslések alapján állva 2500, ülve 1200, asztalok mellett 600 látogató fért el egy-egy alkalommal. Kisebb termeiben (4 helyiségük összesen 350m²) különböző klubok, tanfolyamok, és a Petőfi Csarnok Baráti Köre működött. Az épület környezetében a sportpályákat bárki igénybe vehette, sporteszközök kölcsönzésére is volt lehetőség. A szabadtéri színpadon rendezett előadásokon és koncerteken 5-6000-en élvezhették a magyar és külföldi művészek, együttesek fellépéseit.[5] A szabadtéri színpad mellett minden hétvégén itt működött a népszerű Pecsa bolhapiac.[6]
A megnyitás óta eltelt idő alatt a Petőfi Csarnok egyre korszerűtlenebbé vált. Többször esett szó teljes felújításáról, majd egyre inkább az elköltöztetéséről. Megszüntetésének, illetve teljes felújításának lehetőségét az első újságcikkek 2011-ben lebegtették meg, mely évben a PeCsát üzemeltető nonprofit társaságot végelszámolással megszüntették.[4] 2014 február végén a Városliget területére tervezett Múzeumi Negyed beruházásáról tartott sajtótájékoztatón bejelentették, hogy a PeCsát lebontják, helyén park lesz.[4]
A klubot 2011 őszén kiürítették; az üzemeltető nonprofit kft. munkatársainak felmondott a főváros, majd 2012 elején végelszámolással megszüntette a társaságot.[7] Egy ideig az épületben üzemelő étterem menedzsmentje működtethette tovább a PeCsát, de 2015 őszén az intézmény végleg bezárt. A tervek szerint lebontják, és a helyén múzeum épül.[8]
Hosszú per után 2016 novemberében sikerült a PeCsa bérlőivel megegyezni kiköltözésükről. 400 millió forintért váltották ki határozott idejű bérleti szerződésüket és kifizetik az általuk végzett fejlesztéseket is.[9] A Petőfi Csarnok helyén a japán SANAA (Sejima and Nishizawa and Associates) építésziroda tervei alapján fog megépülni az Új Nemzeti Galéria.[10]
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Számháború indult a városligeti beruházás miatt. hvg.hu, 2016. december 3. (Hozzáférés: 2016. december 4.)
- ↑ Magyar Építőművészet, 1986 (35. évfolyam, 1 szám) A városligeti Petőfi Csarnok rekonstrukciója – Fővárosi Ifjúsági Szabadidő Központ és Repülési Múzeum
- ↑ Nagy Attila Károly - Előtte-utána fotókon a Pecsából kipakolt „titkos” repüléstörténeti kiállítás - (Index.hu, 2016.12.02.)
- ↑ a b c „Lebontják a Petőfi-csarnokot. Origo, 2014. március 6.
- ↑ Nyári színházi műsorok 1985 - Színházak Központi Jegyirodája, Petőfi Csarnok
- ↑ Kováts Dániel - Ilyen volt a Bolha utolsó napja – végleg bezárt a PECSA-piac (Nők Lapja Cafe, 2016.11.16.)
- ↑ Szellemházzá változik szeptember közepétől a Petőfi Csarnok Origo, 2011. szeptember 15.
- ↑ Az épületben üzemelő étterem vezetője viheti tovább a PeCsát Origo, 2011. szeptember 28.
- ↑ Egy korszak vége: kezdődhet a PeCsa bontása Archiválva 2016. november 12-i dátummal a Wayback Machine-ben. VS.hu, 2016. november 9.
- ↑ Már nem sokáig áll a PeCsa a Ligetben - HVG, 2016. november 9.
Források
[szerkesztés]- Zubreczki Dávid - A kilencvenes évek elsüllyedt buliatlantisza (Telex.hu, 2021.05.28.)
- Megnéztük, milyen a kibelezett Petőfi Csarnok - Index, 2016. december 1.
- Kicsinosítják, aztán kivégzik a Pecsát - Origo, 2014. március 6.
- Boldog születésnapot, kedves Pecsa! - Rimretro.hu (2010)
További információk
[szerkesztés]A Wikimédia Commons tartalmaz Petőfi Csarnok témájú kategóriát.
- Még most menj el a PeCsába!. Fővárosi Blog, 2014. március 24. (Hozzáférés: 2021. március 1.)