Nyírbátor
![]() |
A helyszín szerepel az UNESCO világörökségi javaslati listáján |
Nyírbátor | |||
| |||
Becenév: a sárkányok városa | |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Észak-Alföld | ||
Vármegye | Szabolcs-Szatmár-Bereg | ||
Járás | Nyírbátori | ||
Jogállás | város | ||
Polgármester | Máté Antal (független)[1] | ||
Irányítószám | 4300 | ||
Körzethívószám | 42 | ||
Testvértelepülései | Lista
| ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 11 388 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 182,02 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 66,74 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Nyírbátor weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Nyírbátor témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Nyírbátor város Szabolcs-Szatmár-Bereg vármegyében, a Nyírbátori járás központja. A 15-16. századból fennmaradt világi és egyházi építészeti emlékeiről, és a város egykori földesurairól, a Báthoriakról is híres. A város történelmét az egymást váltó fejedelmek, főurak – Báthoriak, Bethlenek, Rákócziak és Károlyiak – határozták meg. Virágzása mégis a Báthori-családhoz kötődik.
Fekvése
[szerkesztés]A vármegye délkeleti részén, a Debrecen–Nyíregyháza–Mátészalka háromszögben fekvő, hozzávetőlegesen 14 000 lakosú kisváros a Nyírség déli részének központja.
Az Alföld középső részei felől a Nyírségbe érkezve, ezen a vidéken láthatóan megváltozik a táj képe. A délebbi, végeláthatatlan síkságok helyébe egyre inkább lankás homokdombok lépnek, a növényzet dúsabbá, élénkebbé válik. A szántóföldek tábláit, az almáskerteket és a köztük kanyargó dűlőutakat úgyszólván mindenütt akácsor szegélyezi.
A térség fontosabb települései közül Máriapócs 11, Kállósemjén 14, Mátészalka 20, Nagykálló pedig 22 kilométerre, a kisebb települések közül Nyírvasvári 3, Piricse és Nyírcsászári 5-5, Nyírgyulaj 7,5, Nyírderzs 9,5, Nyírmihálydi pedig 19 kilométer távolságra található.
Megközelítése
[szerkesztés]Legfontosabb közúti megközelítési útvonala a Debrecentől a városon át egészen Mátészalkáig húzódó 471-es főút, ezen érhető el mindkét végponti város irányából. A megyeszékhely Nyíregyházával a 4911-es út, Baktalórántházával a 493-as főút köti össze. Nyírvasvárival és Vállajjal a 4915-ös, Piricsével és Nyírábránnyal pedig a 4906-os út kapcsolja össze a várost.
A hazai vasútvonalak közül a települést a Apafa–Mátészalka-vasútvonal és a Nyíregyháza–Mátészalka–Zajta-vasútvonal érinti, melyeknek egy közös megállási pontjuk van itt. Nyírbátor vasútállomás a központ északi részén helyezkedik el, közúti elérését a 471-es főút belvárosi szakaszából északnak kiágazó 49 326-os számú mellékút teszi lehetővé.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8e/Ny%C3%ADrb%C3%A1tor%2C_-_l%C3%A9gi_fot%C3%B3_-_Minorita_templom_%C3%A9s_rendh%C3%A1z.jpg/265px-Ny%C3%ADrb%C3%A1tor%2C_-_l%C3%A9gi_fot%C3%B3_-_Minorita_templom_%C3%A9s_rendh%C3%A1z.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/79/L%C3%A9gi_felv%C3%A9telen_a_Reform%C3%A1tus_templom_%C3%A9s_a_harangtorony.jpg/265px-L%C3%A9gi_felv%C3%A9telen_a_Reform%C3%A1tus_templom_%C3%A9s_a_harangtorony.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1a/Ny%C3%ADrb%C3%A1tor%2C_B%C3%A1thori_v%C3%A1rkast%C3%A9ly_a_leveg%C5%91b%C5%91l.jpg/265px-Ny%C3%ADrb%C3%A1tor%2C_B%C3%A1thori_v%C3%A1rkast%C3%A9ly_a_leveg%C5%91b%C5%91l.jpg)
Története
[szerkesztés]A települést először 1279-ben említik a források, neve az ótörök batir (jó hős) szóból származik. Már ekkor a német eredetű Gutkeled nemzetség (a Báthoriak elődei) birtoka volt. A város a család birtokigazgatási központja és temetkezési helye lett. A helységet egészen 1613-ig, Báthory Gábor erdélyi fejedelem haláláig a család birtokolta. A 15. század második felében Báthory István – az 1479-es kenyérmezei csata hőse – emeltette Nyírbátor két középkori templomát. A mai református templomot – Johannes olasz mester remekét – családi kápolnának és temetkezési helynek szánták. Késő gótikus stílusban épített református temploma a legszebb hazai hálóboltozatos templomunk, amelyet hatalmas csúcsíves ablakok világítanak meg. A nagy értékű berendezési tárgyak felét a budapesti Nemzeti Múzeum, másik felét pedig a helybéli múzeum őrzi. A templom mellett álló harangtorony négy fiatornyos faépítmény. A maga nemében hazánkban a legrégebbi.
A 16. században Nyírbátor kiemelkedő szerepet játszott a magyar történelemben. 1549-ben I. Ferdinánd és Izabella megbízottai itt kötöttek egyezményt Erdélynek a magyar királysághoz való visszacsatolásáról.
A következő évtizedekben állandó vita tárgya volt a település hovatartozása, mert földesurai inkább az erdélyi fejedelmek fennhatóságát ismerték el. Később a város elszegényedett.
Az 1872. évi közigazgatási átszervezéskor elveszítette városi rangját, amit csak 1973-ban kapott vissza.
A vár története
[szerkesztés]A nagy kiterjedésű birtok központjában, Bátorban már a középkorban volt a Báthori-családnak udvarháza, amelyet a 15. század második felében átalakítottak, bővítettek. A kutatások szerint a mai református templom mögötti dombon lehetett az az udvarház, amit a 16. században várkastélynak, illetve várnak említenek.
A várkastélyt palánk erősítette, melyet vizesárok is övezett. Feltételezhető, hogy a ma is látható és az 1730-as évek körül magtárrá alakított épület a vár része volt. Itt kötötték meg 1549. szeptember 8-án a nyírbátori egyezményt Fráter György és Ferdinánd király megbízottai, amelyben Erdély és a királyi Magyarország egyesülését mondták ki.
János Zsigmond 1564-ben több várral és várossal együtt Bátor várát is elfoglalta. 17. századi sorsáról nem tudunk, de a 18. századi urbáriumok megemlékeznek az ekkor már erősen romos vár épületeiről. A Báthori család kihalásával 1648-ban a Rákóczi-család szerezte meg Nyírbátort és a hozzá tartozó uradalmat.
II. Rákóczi Ferenc szabadságharcának bukása után 1711-ben a birtokot a kincstár lefoglalta, azonban Rákóczi Ferenc Bánffy Györgynek elzálogosította. Utódaik birtokában maradt 1747-ig. Ekkor Nyírbátort, mint az ecsedi uradalom tartozékát gróf Károlyi Ferenc vette meg. A 18. században az egykori konyhát és az ebédlőtermet is magába foglaló épületből magtárt alakítottak ki, feltételezhető felső emeletét lebontották. A használaton kívüli épület állapota az utóbbi évtizedekre meglehetősen leromlott. Szekér György építész-művészettörténész elméleti rekonstrukciójára támaszkodó tervei alapján a teljes felújításra Wittinger Zoltán [3] építész művezetésével 2006-ban került sor.
Az épület Magyarország egyik legjelentősebb késő gótikus emléke, melyet 1985-ben műemlékké nyilvánítottak.[4]
Az úgynevezett Északi Palota pincéjében kőtár és étterem, földszintjén kiállítótermek, újraépített emeletén, belsőépítészeti rekonstrukció keretében kiállítótérként is funkcionáló ebédlőpalota és hálóterem került kialakításra. A nagyszabású tetőtérben konferenciatermet alakítottak ki.
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Petróczki Ferenc (nem ismert)[5]
- 1994–1998: Petróczki Ferenc (Fidesz-FKgP-KDNP-MDF-MIÉP)[6]
- 1998–2002: Petróczki Ferenc (Fidesz-FKgP-MDF-KDNP)[7]
- 2002–2003: Dr. Veres János (MSZP-SZDSZ)[8]
- 2003–2006: Balla Jánosné (MSZP-SZDSZ)[9]
- 2006–2010: Balla Jánosné (MSZP-SZDSZ)[10]
- 2010–2014: Balla Jánosné (MSZP)[11]
- 2014–2019: Máté Antal (független)[12]
- 2019–2024: Máté Antal (független)[1]
- 2024– :
A településen 2003. június 15-én időközi polgármester-választást tartottak,[9] mert az előző polgármestert márciustól a Pénzügyminisztérium politikai államtitkárává nevezték ki,[13] és az összeférhetetlenség miatt lemondott posztjáról.[14]
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 12 399 | 12 341 | 11 831 | 11 403 | 11 494 | 11 388 |
2013 | 2014 | 2018 | 2021 | 2022 | 2023 |
2001-ben a város lakosságának 87%-a magyar, 13%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.[15]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 89,2%-a magyarnak, 13,9% cigánynak, 0,3% németnek, 0,3% románnak mondta magát (10,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 18,3%, református 33,8%, görögkatolikus 17,2%, evangélikus 0,2%, felekezeten kívüli 8,3% (21,4% nem válaszolt).[16]
2022-ben a lakosság 88,7%-a vallotta magát magyarnak, 2,7% cigánynak, 0,3% ukránnak, 0,3% németnek, 0,1-0,1% románnak, ruszinnak és szerbnek, 1,6% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (11,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 12,9% volt római katolikus, 27% református, 16,5% görög katolikus, 0,8% egyéb keresztény, 0,2% evangélikus, 6,2% felekezeten kívüli (36,1% nem válaszolt).[17]
Nevezetességei
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6e/Minorita_templom_%C3%A9s_rendh%C3%A1z_Ny%C3%ADrb%C3%A1toron.jpg/260px-Minorita_templom_%C3%A9s_rendh%C3%A1z_Ny%C3%ADrb%C3%A1toron.jpg)
- Nyírbátori református templom, (gótikus stílusú), Magyarország egyik legrégebbi harangtornyával.
- A Báthoriak 15. századi, 2006-ban felújított várkastélya.
- A nyírbátori római katolikus minorita templom 1480-ban épült, valószínűleg a győztes kenyérmezei csata zsákmányából építtette ecsedi Báthori István erdélyi vajda, akit 1493-ban itt temettek el,[18] később a Báthori-család több tagját is itt helyezték örök nyugalomra. A templomban található a rendkívül nevezetes Krucsay-oltár, mely drámai módon mutatja be Jézus Krisztus szenvedéstörténetét.
- Báthori István Múzeum, az 1735–1758 között épült minorita rendházban. A múzeumot 1955. májusában egy elszánt nyírbátori néprajztudós, Szalontai Barnabás alapította; A településen korábban közgyűjtemény, tudományos intézmény nem volt.
- Várostörténeti sétány, amely a Báthori István Múzeumot, a minorita templomot, a református templomot és a Báthori várkastélyt köti össze. A sétány szoborcsoportjain keresztül a látogató betekintést nyerhet Nyírbátor történelmébe.
- Sárkány Wellness és Gyógyfürdő
Híres emberek
[szerkesztés]- Itt született 1560. augusztus 7-én ecsedi Báthori Erzsébet grófnő
- Itt született Mandel Eduárd (1814. december 18. - 1899. október 18.) nagybirtokos, mecénás, a "Bóni" Gyártelep és Mezőgazdasági Részvénytársaság, Nyírbátor első díszpolgára
- Itt született Dr. Mandel Pál (1840. január 6. – 1908. február 7.) ügyész és országgyűlési képviselő, nyírbátori földbirtokos
- Itt született Thanhoffer Lajos (1843. november 23. – 1909. március 22.) orvos, anatómus, hisztológus, egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia tagja
- Itt született Kun András (1911. november 8. - 1945. szeptember 19.) "Kun páter", kiugrott minorita szerzetes, nyilas pártszolgálatos, háborús bűnös
- Itt született Kovács István (1921. szeptember 21. – 1990. november 29.) jogtudós, alkotmányjogász, az állam- és jogtudomány doktora, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja
- Itt született Heinzelmann Emma (1930. március 14.) Munkácsy Mihály-díjas grafikus, illusztrátor
- Itt született Péva Ibolya (1941. március 25.) színésznő, a Miskolci Nemzeti Színház örökös tagja
- Itt született Molnár Lajos (1946. október 13. – 2015. március 23.) orvos, fül-orr-gégész, politikus, egykori egészségügyi miniszter
- Itt született Zsigó Jenő (1952. augusztus 25.) a Magyarországi Roma Parlament alapítója, szociológus, népművelő.
- Itt született Veres János (1957. február 5.) magyar agrármérnök-szakközgazdász, politikus, országgyűlési képviselő, egykori pénzügyminiszter
- Itt született Békés Csaba 1957. február 3-án történész, egyetemi tanár
- Itt született Gajdics Ottó (1963. október 8.) magyar újságíró, szerkesztő, műsorvezető
- Itt született Bartha Antal (1967. december 14-én) bábművész, színész
- Itt született Béres Zoltán (Nyírbátor, 1968. január 11. –) olimpiai bronzérmes magyar ökölvívó.
- Itt született Szabó Győző 1970. július 7-én színművész, reklámgrafikus
- Itt született Egri László (1988. május 11.-) költő, tanár, történész
Fesztiválok
[szerkesztés]- „Szárnyas Sárkány Hete” Nemzetközi Utcaszínházi Fesztivál
- Nyírbátori Zenei Napok[19]
- Rock-, Blues és Gasztro Fesztivál[20]
- 2021-ben Nyírbátorban Báthory-emlékévet rendeztek.
Képek a városról
[szerkesztés]Testvérvárosai
[szerkesztés]Szilágysomlyó, Románia
Nagykároly, Románia
Nagyszőlős, Ukrajna
Rawa Mazowiecka, Lengyelország
Hrodna, Fehéroroszország
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Nyírbátor települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. június 6.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ [1]
- ↑ Fucskár Ágnes, Fucskár József Attila: Várak Magyarországon. Budapest, Alexandra Kiadó, 2015, 172. oldal. ISBN 978-963-357-649-6
- ↑ Nyírbátor települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Nyírbátor települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 19.)
- ↑ Nyírbátor települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 2.)
- ↑ Nyírbátor települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 2.)
- ↑ a b Nyírbátor települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2003. június 15. (Hozzáférés: 2020. május 27.)
- ↑ Nyírbátor települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 2.)
- ↑ Nyírbátor települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 28.)
- ↑ Nyírbátor települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. január 19.)
- ↑ Veres János a PM új politikai államtitkára. Index.hu, 2003. február 27. (Hozzáférés: 2020. május 27.)
- ↑ Időközi önkormányzati választások 2003-ban (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2003 (Hozzáférés: 2020. május 26.)
- ↑ A 2001-es népszámlálás nemzetiségi adatsora
- ↑ Nyírbátor Helységnévtár
- ↑ Nyírbátor Helységnévtár
- ↑ Fucskár Ágnes, Fucskár József Attila: Várak Magyarországon. Budapest, Alexandra Kiadó, 2015, 173. oldal. ISBN 978-963-357-649-6
- ↑ http://www.nyirbatorizeneinapok.com[halott link]
- ↑ http://www.kulturaliskozpont.com
További információk
[szerkesztés]- Nyírbátor Önkormányzatának honlapja Archiválva 2009. július 2-i dátummal a Wayback Machine-ben
- A Nyírbátori Kulturális Központ honlapja. www.kulturaliskozpont.com
- Magyar Nemzeti Múzeum Báthori István Múzeuma, Nyírbátor
- Nyírbátor hírei[halott link]
- Nyírbátor az utazom.com honlapján
- Térkép Kalauz – Nyírbátor
- Nyírbátor a szallas.eu-n
- Nyírbátor.lap.hu - linkgyűjtemény
- Műemlékek.info :: Nyírbátor¨
- A nyírbátori dohánybeváltó
- Hit és Egészség project