Nemzetek Szövetsége
Nemzetek Szövetsége | |
![]() | |
![]() | |
Alapítva | 1919 |
Megszűnt | |
Jogutód | Egyesült Nemzetek Szervezete |
Székhely |
|
Vezető |
|
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Nemzetek Szövetsége témájú médiaállományokat. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/03/Origin_of_the_League_of_Nations.png/400px-Origin_of_the_League_of_Nations.png)
A Nemzetek Szövetsége (más néven: Népszövetség) az ENSZ elődje. Létrehozását a párizsi békekonferencia írta elő 1919-ben, amelyben elsősorban Woodrow Wilson amerikai elnök javaslatára alkotta meg a Nemzetek Szövetsége (Népszövetség) Egyezségokmányát, amelyet aztán beiktattak valamennyi békeszerződésbe. Az alapító okmány szerint a „Magas Szerződő Felek avégből, hogy a békét és biztonságot előmozdítsák …kötelezettséget vállalnak a háború elkerülésére, …nyílt becsületes nemzetközi összeköttetést tartanak fenn, …a nemzetközi jog szabályait ezentúl a kormányok kölcsönös magatartásának valóságos zsinórmértékéül határozottan elismerik, …mindennemű szerződéses kötelezettségnek lelkiismeretes tiszteletben tartását biztosítják…”
Története
[szerkesztés]A szövetséges hatalmak a párizsi békekonferencián 1919. január 25-én kezdeményezték a Népszövetség létrehozását. A versailles-i békeszerződés első fejezetében rögzítették megalakítását. A Népszövetség 1919. június 28-án született meg, 44 alapító állam képviselőinek aláírásával. Magyarország 1922. augusztus 22-én kérte felvételét, 1923-ban már 53 ország volt tagja a szervezetnek. A Népszövetség székháza Genfben volt, két legfőbb szerve a Közgyűlés és a Tanács.
A Tanácsnak először négy (Nagy-Britannia, Franciaország, Olaszország és Japán), később öt állandó tagja volt (Németország 1926 szeptemberében lett a Tanács tagja). A Tanács általában évente háromszor-négyszer ülésezett. Mindenről, a nagy átfogó kérdésektől kezdve egészen az apró helyi konfliktusokig tárgyalhatott, bevonva az érintett országokat is. A Tanács csak egyhangú döntéseket hozhatott.
Formailag a második világháború alatt is létezett a Népszövetség, megszűnését az ENSZ megalakulásakor 1945-ben jelentették be. A Népszövetség szervezete 1946. április 20-ig működött.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/27/Bundesarchiv_Bild_102-11045%2C_Genf%2C_Haus_des_V%C3%B6lkerbundrates.jpg/220px-Bundesarchiv_Bild_102-11045%2C_Genf%2C_Haus_des_V%C3%B6lkerbundrates.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/73/Palais_des_nations.jpg/220px-Palais_des_nations.jpg)
Szervezete, működése
[szerkesztés]A Közgyűlésben az egy-egy szavazattal rendelkező tagállamok képviselői vettek részt. Új tagok felvétele a Közgyűlés kizárólagos hatáskörébe tartozott, a döntéshez kétharmados többségre volt szükség.
A Közgyűlés minden év szeptemberében ülésezett. A megvitatott kérdésekben a Közgyűlés csak egyhangúlag foglalhatott állást. A nem állandó tagok időszakonként váltották egymást.
A napi ügyeket a főtitkár irányítása alatt álló állandó Titkárság intézte.
A központi szervek munkáját autonóm szervezetek egészítették ki: a hágai székhelyű Állandó Nemzetközi Bíróság (ítélethozatal vitás ügyekben) és a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal (a munkafeltételek nemzetközi normáinak kidolgozása, ellenőrzése).
Politikai sikerei
[szerkesztés]- Finnország és Svédország közötti határviták egyeztetése (1921),
- a görög és jugoszláv csapatok bevonulásának megakadályozása az újonnan megalapított Albániába (1920-1923),
- befolyás gyakorlása Görögországra, hogy csapatait hívja vissza Bulgáriából (1925),
- az Irak és Törökország között található Moszul határvitáinak egyeztetése (1926),
- egy kis békecsapat kiküldése a Kolumbia és Peru közötti határvidékre.
Politikai kudarcai
[szerkesztés]- A Harmadik Birodalom (1926-tól volt tag) és Japán 1933-ban kilépett a Népszövetségből.
- Olaszország 1937-ben kilépett a Népszövetségből.
- Magyarország 1939-ben kilépett a Népszövetségből.
- A Szovjetunió kizárása a Népszövetségből 1939-ben Finnország megtámadása miatt: december 3-án Väinö Tanner finn külügyminiszter előterjesztést tett a Népszövetségben, majd december 14-én, az alapokmány 16. pontja értelmében a szövetség agresszornak minősítette a Szovjetuniót, és kizárta tagjai közül.[1]
Székházai
[szerkesztés]A Népszövetség Tanácsa 1920-tól 1933-ig a genfi Wilson-palotában működött. Az épület korábban Hôtel National néven szállodaként funkcionált, a Népszövetség 1920-ban megvásárolta és átépítette. A Wilson-palota a Genfi-tó jobb partján, a Wilson rakparton áll. 1997 óta az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosi Hivatalának (OHCHR) székhelye.
1933-ban a Népszövetség Tanácsa átköltözött új Nemzetek Palotájába, más néven Népszövetségi Palotába, amelyet az 1929–33 között építtetett a genfi Ariana-parkban. A Népszövetség 1946-os megszűnése után az épületet az ENSZ vette át. Jelenleg itt van az ENSZ genfi irodájának székhelye, a világszervezet második legfontosabb központja, a New York-i központi iroda mellett.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Lásd Ravasz István: Három háború 27 év alatt. Finnország függetlenségi harca 1917–1944. In: Haditechnika 2000/2, 17–21.