Magyar forint
Magyar forint | |
![]() | |
A 2014 óta használatban lévő bankjegyek | |
ISO 4217 kód | HUF |
Devizajel | Ft |
Ország | ![]() |
Használat kezdete | 1946. augusztus 1. |
Infláció | |
Mértéke | 7,9% (2023. november) [1] |
Árfolyam | |
Aktuális árfolyam | XE Currency Converter |
Váltópénz | |
fillér | 1/100 (nincs forgalomban) |
Érmék | |
Használatban | 5, 10, 20, 50, 100, 200 Ft |
Bankjegyek | |
Használatban | 500, 1000, 2000, 5000, 10 000, 20 000 Ft |
Kibocsátó | |
Központi bank | Magyar Nemzeti Bank Weboldala |
Bankjegynyomda | Pénzjegynyomda Zrt. Weboldala |
Pénzverde | Magyar Pénzverő Zrt. Weboldala |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Magyar forint témájú médiaállományokat. |
A magyar forint (neve kisbetűvel írandó; jele: Ft, ISO-kódja: HUF, Hungarian forint) 1946. augusztus 1. óta Magyarország hivatalos pénze, törvényes fizetési eszköze, valutája; váltópénze volt a fillér. 2008. február 26-a óta rugalmas árfolyamrendszerben szabadon lebeg.
Előzmények
[szerkesztés]Forint nevű pénznemek a középkori Magyar Királyságban és az Osztrák–Magyar Monarchiában is léteztek, illetve a történelem során más országokban is használtak ezeket vagy hasonló nevű pénzeket.
A forint története
[szerkesztés]Stabilizáció a hiperinfláció után
[szerkesztés]A második világháború után az 1945–46-os években Magyarországon az addig érvényes fizetőeszköz, a pengő a világ eddig ismert legnagyobb inflációja során teljesen elvesztette értékét. A hiperinflációt követően került sor a stabilizációra és az új magyar forint bevezetésére.
1945 végétől nyilvánvalóvá vált, hogy az elszabadult infláció, a pénzforgalom dezorganizáltsága súlyosan akadályozza a háború utáni gazdasági élet beindítását. A Magyar Kommunista Párt 1946 májusában reális stabilizációs tervet publikált, kifejtve a megvalósítás módozatait és lehetőségeit is.[2]
A stabilizáció, azaz az új pénz bevezetésének előfeltételei 1946 nyarára kezdtek körvonalazódni. Reális célnak látszott a nemzeti jövedelem növelése a háború előttinek mintegy felére, és ez megfelelő elosztással fedezhette a minimális fogyasztási szükségleteket.[2]
A mezőgazdasági kilátások javultak, gabonából az 1938. évi termelés 70-80%-ára lehetett számítani, kedvezőek voltak a kapásnövények kilátásai is. A rövidebb életciklusú állatok – sertés, baromfi – tenyésztése gyorsan regenerálódott.[3]
Az ipari termelő berendezések jelentős részét sikerült helyreállítani; az ipari termelés értéke 1946 júliusában már a fele volt az 1938. évinek, egyes fontos üzemek termelése már elérte a békebeli 80%-át is.[3]
A kormány az új valuta bevezetésének időpontját augusztus l-ben jelölte meg a sikeres aratás és a Magyar Nemzeti Bank aranykészletének már megígért visszaadása reményében. A kormányzat minden gazdasági intézkedését a jó pénz megteremtésének rendeltek alá.[3]
A termelési eredmények lehetövé tették az államilag ellenőrzött kötött gazdálkodás bevezetését, jelentős árukészletek gyűjtését. Importból is jelentős árumennyiséget szereztek be. Felállították az Anyag- és Árhivatalt, majd a szénbányák 1945 végén történt állami kezelésbe vételével megindult a nagy államosítások előkészítése is. A Szovjetunió politikai befolyásának erősítése érdekében könnyítéseket vezetett be a háborús jóvátétel fizetését illetően.[3]
A Magyar Nemzeti Banknak a nyilas kormányzat által elhurcolt aranykészletét, 28,8 tonna aranyat és egyéb értéket 1946. augusztus 6-án szállította vissza az amerikai hadsereg. Ez akkori árfolyamon 374 millió forintnak, illetve 32 millió amerikai dollárnak felelt meg[4] (2663 darab aranyrúd, egy tonna aranypénz és aranygranulátum).
A rendszerváltás után
[szerkesztés]A forint Magyarország európai uniós csatlakozása után is megmaradt, várhatóan még sokáig forgalomban lesz. Kivonásának időpontja egyelőre még bizonytalan. Az Európai Gazdasági és Monetáris Unióhoz való csatlakozást követően kezdetét veszi a nemzeti bankjegyek és érmék euróra történő cseréje, és a nemzeti devizanemekben vezetett számlák eurószámlákra történő átszámítása kötelezővé válik. Rogán Antal, a Fidesz frakcióvezetője 2015 januárjában kijelentette, hogy az országnak nem szabad bevezetnie az európai valutát.[5]
Értékének becslése
[szerkesztés]A forint kibocsátásakor még arany alapú pénz volt. 1 kg arany = 13 210 Ft, azaz 1 Ft = 0,0757 gramm arany. 8.700/1946 (VII.29) M.E. rendelet[6] és a 9000/1946.[7] Értéke az 1927-es pengőhöz viszonyítva: 1 pengő = 3,476 forint. A forint váltópénze a fillér (jele: f) lett, de ez 1999 óta már nincs forgalomban.
A forint értékének és a lakosság fizetőképességének becsléséhez felhasználható az arany ára:
- 1946-ban 13,21 Ft/g[8]
- 2010-ben 9360 Ft/g
- 2020-ban 15600 Ft/g
- 2023-ban 22006 Ft/g
(Lásd: vásárlóerő-paritás)
A forint aranyfedezetének részaránya kezdetben 25% volt; 1946 decemberére elérte a 33,8%-ot.
Csak becslés szintjén használható a magyar egy főre eső nemzeti jövedelem (GDP):
- 1946-ban 200 USD/fő[9]
- 2010-ben 12 840 USD/fő
- 2022-ben 18 463 USD/fő
Az amerikai dollár árfolyama is változó értékű:
- 1946-ban az akkori dollár 11,7 forint volt
- 2017-ben az aktuális dollár 271 forint
- 2023-ban az aktuális dollár 353 forint
Az aranyparitás 1946 után csak névlegesen valósult meg. A forint 2001-ben vált teljesen konvertibilissé. Az arany helyett az amerikai dollárhoz és az euróhoz viszonyítják az értékét.[10][11]
A forint árfolyama 1946 és 1952 között kb. két és félszeresére romlott.[12] Ez nagyjából azt jelenti, hogy 1946-ban 680 forintot kellett fizetni ugyanazokért az árucikkekért, amelyek 1950-ben 1000 forintba, 1952-ben 1680 forintba kerültek (eltekintve a fogyasztói kosár változásától ebben az időszakban). 1946-ban
- 1 kg kenyér 0,96 Ft,
- 1 kg búzadara 1,40 Ft,
- 1 kg liszt 1,40 Ft,
- 1 kg cukor 7,00 Ft,
- 1 liter kannás tej 0,90 Ft,
- 1 liter pasztőrözött tej 1,10 Ft,
- 1 liter benzin 1,60 Ft,
- 1 levél helyben 0,30 Ft,
- 1 telefonbeszélgetés 0,60 Ft,
- 1 csomag cigaretta 2,00 Ft volt
A jegyrendszer 1949. augusztus 31-ig volt érvényben.
1951 elejétől 1951 végéig a legfontosabb élelmiszerekre és néhány más árura újra átmeneti jegyrendszert vezetett be a kormány az előző évi tartós szárazság és az állatállomány csökkenése miatt, amelyhez az erőltetett téeszesítés is hozzájárulhatott.[13][14]
Érmék
[szerkesztés]Az első forintérméket már 1946-ban elkészítették 2, 10, 20 fillér és 1, 2, 5 forint címletekkel. Ezt az érmesort kisebb változtatásokkal és bővítéssel (5 és 50 fillér, 10 és 20 forint) egészen 1989-ig verték. A rendszerváltozás után teljesen új tervezésű 1 forint – 200 forint közötti forgalmi érméket adtak ki, a filléreket pedig 1999-ig fokozatosan kivonták. Az első bicolor érmét, a jelenleg is forgalomban lévő százforintost 1996-ban verték, miután az 1992-ben forgalomba került százas könnyen összekeverhetőnek bizonyult a húszassal mérete és színe megegyezése miatt. 1998-ban kivonták a 200 forintos érmét. 2002 óta minden évben adnak ki forgalmi emlékpénzeket. Kifejezetten a gyűjtők számára vert emlékpénzek színesfémből, ezüstből és aranyból is készülnek.
2008. március 1-jén kivonták a pénzforgalomból az egy- és kétforintos érméket, mivel ezek kicsapódása több milliárdos költséget okozott az évek során a jegybanknak. A nem 0-ra vagy 5-re végződő árakat kerekíteni kell, aminek szabályairól az Országgyűlés törvényt hozott.[15] Eszerint a 0,01 és 2,49 forint közötti árakat 0-ra, a 2,5 felettieket 5-re kell kerekíteni, míg az 5,01 és 7,49 forint közöttieket is 5-re, a 7,5 felettieket pedig a következő 0-ra. A pénztárgépeket és más szoftvereket nem készítették fel erre, mert számítások szerint 25 milliárd forint költséget jelentene az átállás, ehelyett a számításokat fejben kell elvégezni, a számlákon pedig a pontos összeg szerepel.
A 200 forintos érmét 2009. június 15-én újra bevezették, ezúttal bicolor formában, miután az 1998-as kétszázas bankjegy a forgalomba kerülése óta megugrott infláció miatt elértéktelenedett.
2018. december 31-én a forgalomban lévő érmék az alábbi százalékban oszlottak meg darabszám szerint: 5 forintos 33,29%, 10 forintos 20,5%, 20 forintos 17,95%, 50 forintos 9,75%, 100 forintos 10,33%, 200 forintos 8,18%.[16]
Bankjegyek
[szerkesztés]A jelenleg forgalomban lévő bankjegyeket Vagyóczky Károly grafikusművész tervezte. Papírjuk a Diósgyőri Papírgyárban készül. Méretük egységesen 154 mm x 70 mm. Minden bankjegyen megtalálható jelzések:
- előoldalon: értékjelzések, MAGYAR NEMZETI BANK felirat, hitelesítő aláírások, Magyarország címere, híres történelmi személy arcképe
- hátoldalon: értékjelzések, illeszkedőjel, csökkent látóképességűek számára kialakított jel, az előoldalon látható történelmi személyhez kapcsolódó helyszín, festmény
A bankjegysorozat első tagját, a 200 forintos bankjegyet 2009. november 15-én kivonták a forgalomból.
2014-ben bejelentették a pénzjegykészlet cseréjét. 2019-ig meg is valósult mind a hat bankjegycímlet megújítása, mellyel egyetemben a régieket 2019 végéig bevonták.
2018. december 31-én a forgalomban lévő bankjegyek az alábbi százalékban oszlottak meg darabszám szerint: 500 forintos 8,29%, 1000 forintos 11,94%, 2000 forintos 4,67%, 5 000 forintos 5,49%, 10 000 forintos 31,31%, 20 000 forintos 38,3%.[16]
Érdekességek
[szerkesztés]- A horvát kétkunás érme és a magyar tízforintos érme súlyra, alakra hasonló volt, emiatt a horvátországi parkolóautomaták összetévesztették őket. A horvát parkolási cég vezetőjének elmondása szerint többször találtak ilyen magyar érméket az automatákban.[17]
- A fehérorosz rubel egy korábbi, mára kivont és értéktelennek számító sorozata azonos címletekkel bírt, mint a jelenleg forgalomban levő 500-as, 1000-es, 5000-es és 10000-es magyar forintbankjegyek. Ezt kihasználva a mai napig vernek át csalók külföldieket, akik kevésbé ismerik a magyar fizetőeszközt. A külföldi személyek csak a címleteket nézik, ez pedig lehetőséget kínál a bűnözőknek, hogy magyar forintnak hazudva adjanak el nekik fehérorosz rubelt euróért vagy más értékesebb külföldi valutáért.[18][19][20] Más esetekben magyar forint közé keverik a fehérorosz rubelt, így jóval kevesebb forintot adnak a felváltani szándékozott külföldi valutáért.[21]
- 2014 decemberében a magyar sajtó arról cikkezett, hogy a tervek szerint 3 éven belül kivonták volna az ötforintos érmét, az 500 forintos bankjegyet pedig érme váltotta volna fel.[22] A Magyar Nemzeti Bank még aznap cáfolta ezeket az információkat.[23]
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ https://www.ksh.hu/gyorstajekoztatok/far/far2308.html
- ↑ a b A pénz 241. o.
- ↑ a b c d A pénz 242. o.
- ↑ A forint születésnapja
- ↑ Rogán: Magyarországnak nem szabad bevezetnie az eurót. [2015. január 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. január 24.)
- ↑ A Magyar Közlöny 1946/170. számában tévesen 1 kg arany = 13 200 Ft és 1 Ft = 0,0757575 gramm arany szerepel. Ezt a másnapi számban helyesbítették.
- ↑ 9000/1946 (VII.28) a forintérték megállapításáról. [2013. december 11-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. szeptember 18.)
- ↑ Az Egyesült államokban az uncia mértékegységet használják 1 troy ounce= 31,1034768 g
- ↑ Márki-Zay Péter: Magyarország 20. századi fejlődésének összehasonlító elemzése ábra a 21. oldalon
- ↑ Mától teljesen konvertibilis a forint. Napi.hu, 2001. június 16. (Hozzáférés: 2018. december 18.)
- ↑ A forint teljes konvertibilitása. MNB. (Hozzáférés: 2018. december 18.)
- ↑ Infláció, fogyasztói árak Magyarországon a második világháború után. Statisztikai Szemle, 90. évfolyam 5. szám
- ↑ Archivált másolat. [2019. február 13-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. július 22.)
- ↑ Archivált másolat. (Hozzáférés: 2019. július 22.)
- ↑ kerekítés szabálya
- ↑ a b Ez a legritkább magyar bankó: nálad is lehet, vagyonokat ér. [2019. április 17-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. május 16.)
- ↑ átverik a magyar turisták a horvátokat[halott link]
- ↑ Forint helyett belarusz rubelt kapott egy svájci nő (index.hu)
- ↑ MAGYAR FORINT HELYETT FEHÉROROSZ RUBELT ADOTT A BOLGÁR FÉRFI (police.hu)
- ↑ Egy amerikai magyar nő Kecskeméten dollárt akart forintra váltani egy bolgár férfinél, aki fehérorosz rubelt adott (444.hu)
- ↑ Lecsapott az átverős pénzváltó: ez volt a nagy trükk (penzcentrum.hu)
- ↑ kivonnák az ötforintost. [2014. december 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. december 24.)
- ↑ marad az ötforintos. [2014. december 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. december 24.)
Források
[szerkesztés]- ↑ A pénz: Bácskai Tamás – Huszti Ernő – Simon Péterné: A pénz. Budapest: Kossuth. 1974. ISBN 963 09 0042 4
További információk
[szerkesztés]- Magyar pénzértékindex – árak és devizák alapján 1754-től (Ártörténet.hu)
- www.forintportal.hu
- www.numizmatika.hu
- www.regipenz.hu
- A Magyar Nemzeti Bank honlapja
- Magyar bankjegyek
- 50-es és 500-as emlékpénz az 1956-os forradalom 50. évfordulójára
- Idén 70 a forint
- Pallos Lajos–Torbágyi Melinda–Tóth Csaba: A magyar pénz története. A kezdetektől napjainkig; Kossuth–Magyar Nemzeti Múzeum, Bp., 2012
- 75 éves a forint. 75 év, 75 történet; Magyar Nemzeti Bank, Bp., 2021
Kapcsolódó szócikkek
[szerkesztés]- A forint árfolyamrendszere
- A forint árfolyamsávja
- A forint leértékelései
- A forint valutakosara
- A magyar forint pénzérméi
- A magyar forint pénzjegyei