Kigali
Kigali | |
![]() | |
Kigali központja | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Tartomány | Kigali |
Alapítás éve | 1907 |
Polgármester | Pudence Rubingisa |
Testvérvárosok | |
Népesség | |
Teljes népesség | 1 156 663 fő (2019. szept. 5.)[1] |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 1567 m |
Terület | 730 km² |
Időzóna | CAT (UTC+1) |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Kigali weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kigali témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Kigali a Ruandai Köztársaság fővárosa és legnépesebb városa. Itt találhatók az ország állami intézményei. A város közlekedési csomópont, főutak találkozási pontja. Nemzetközi repülőtere összeköti Európával és Nairobival.
Földrajz
[szerkesztés]Éghajlat
[szerkesztés]Hónap | Jan. | Feb. | Már. | Ápr. | Máj. | Jún. | Júl. | Aug. | Szep. | Okt. | Nov. | Dec. | Év |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Átlagos max. hőmérséklet (°C) | 26,9 | 27,4 | 26,9 | 26,2 | 25,9 | 26,4 | 27,1 | 28,0 | 28,2 | 27,2 | 26,1 | 26,4 | 26,9 |
Átlagos min. hőmérséklet (°C) | 15,6 | 15,8 | 15,7 | 16,1 | 16,2 | 15,3 | 15,0 | 16,0 | 16,0 | 15,9 | 15,5 | 15,6 | 15,7 |
Átl. csapadékmennyiség (mm) | 77 | 91 | 114 | 154 | 88 | 18 | 11 | 31 | 69 | 105 | 112 | 77 | 947 |
Forrás: World Meteorological Organization |
Történelem
[szerkesztés]A várost 1907-ben Richard Kandt német telepes alapította. 1922-ig Németország gyarmata, 1922-től Ruanda-Urundi néven belga gyarmat. Az első világháború után Ruanda-Urundit a belgák fő gyarmatukhoz, Kongóhoz csatolták.
1962-ben lett a független Ruanda fővárosa, és ezután indult meg Kigali fejlődése. 1968-ra készült el a repülőtér, majd a 8 km-re fekvő városközpontot a repülőtérrel összekötő út, mely az ország első aszfaltozott útja volt.
Mint főváros, és a környező ónbányák és kávéültetvények központja, Kigali lakossága gyors növekedésnek indult, s az 1980-as évek közepére elérte a 160 ezres lélekszámot.
Gazdaság
[szerkesztés]Kigali szerény ipara a környék mezőgazdasági termékeit dolgozza fel: kávé, gyapot, banán, eukaliptuszfa, állati bőr stb. Gazdaságát elsősorban az ón-, volfrám- és berilliumbányászat jellemzi.
Kigali kiindulópontja a turisták által látogatott Kagera Nemzeti Parknak és a Kivu-tó környéki rezervátumoknak is.
Lakosság
[szerkesztés]A főváros lakosságának 90%-át a hutuk, 10%-át pedig a tuszik teszik ki. Az európaiakat kevés német, belga, és francia üzletember képviseli.
Ruandában többször került sor kegyetlen harcokra a hutuk és a tuszik között, melyek során több százezer tuszit öltek meg. 1994-ben 1 millió tuszit gyilkoltak le.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/76/Panoramique_kigali.jpg/700px-Panoramique_kigali.jpg)
Év | Lakosság |
---|---|
1978 (népszámlálás) | 116 227 |
1991 (népszámlálás) | 237 782 |
2002 (népszámlálás) | 603 049 |
2007 (becslés) | 857 719 |
Képzés
[szerkesztés]A városban műszaki főiskola van.
Közlekedés
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b2/KigaliAirport.jpg/250px-KigaliAirport.jpg)
A város mellett 10 km-re (Kanombe) található egy reptér (Gregoire Kayibanda nemzetközi repülőtér), amely összeköttetésben van Európával (Brüsszel), továbbá az alábbi afrikai városokkal: Nairobi (Kenya), Addisz-Abeba (Etiópia), Bujumbura (Burundi), Entebbe (Uganda), Johannesburg (Dél-Afrika).
A nemzetközi repülőtér csak 1491 méter hosszú kifutópályával rendelkezik, ami a hossza miatt legfeljebb közepes nagyságú gépek fogadására alkalmas.
A városból 2 fontos út indul. Az egyik Ugandába, a másik Burundiba megy. Az 1980-as évek közepén a fővárosból kiinduló utak többsége még földút volt, innen aszfaltozott út csak Ugandába, Burundiba és Tanzániába vezetett.
További információk
[szerkesztés]- Szálloda, utazás Archiválva 2007. március 13-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Lonely Planet: Africa - Rwanda