Hernádszentandrás
Hernádszentandrás | |||
![]() | |||
Hernád holtág | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Észak-Magyarország | ||
Vármegye | Borsod-Abaúj-Zemplén | ||
Járás | Encsi | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Ónodi Csaba (független)[1] | ||
Irányítószám | 3852 | ||
Körzethívószám | 46 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 470 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 59,66 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 7,04 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Hernádszentandrás weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Hernádszentandrás témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Hernádszentandrás község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, az Encsi járásban.
Fekvése
[szerkesztés]A Hernád völgyében fekszik, a Cserehát és a Zempléni-hegység között, a megyeszékhely Miskolctól 35 kilométerre északkeletre. Teljes lakott területe és közigazgatási területének túlnyomó része is a folyó jobb partján található, de egy kisebb, hozzávetőleg egy négyzetkilométernyi területrésze a túlparti oldalon helyezkedik el.
A közvetlenül határos települések: észak felől Forró, kelet felől Pere, dél felől Felsődobsza, nyugat felől pedig Ináncs; délnyugaton egy rövid szakaszon határos még az amúgy távolabb fekvő Csobáddal is.
Megközelítése
[szerkesztés]Csak közúton érhető el: Ináncs, valamint Pere-Abaújszántó felől a 3704-es, Encs felől pedig a 3706-os úton.
Vasútvonal nem érinti, a legközelebbi vasúti csatlakozási lehetőséget így a Miskolc–Hidasnémeti-vasútvonal Ináncs megállóhelye kínálja, mintegy 4 kilométerre nyugatra.
Története
[szerkesztés]Hernádszentandrás (Ináncs, Fel-) Árpád-kori település. Nevét az oklevelek 1271-ben említették először, Inanchként.
Ináncs már a 13. században is két faluból állt, mely a 14. századtól elkülönült nevében is: Alsó, vagyis a mai Ináncsból és Fel-Ináncsból, vagyis Szentandrásból, mely a Zovárd nemzetség birtoka volt.
1331-ben a Zovárd nemzetséghez tartozó Aprod (dictus) István fia Péternek a birtoka volt.
1329-től egyházának védőszentjéről Szentandrásnak nevezik.
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Gombár László (FKgP)[3]
- 1994–1998: Gombár László (független)[4]
- 1998–2001: Gombár László (független)[5]
- 2001–2002: Szűcs Józsefné (független)[6][7]
- 2002–2006: Szűcs Józsefné (független)[8]
- 2006–2010: Üveges Gábor (független)[9]
- 2010–2014: Üveges Gábor (független)[10]
- 2014–2019: Üveges Gábor (független)[11]
- 2019–2024: Üveges Gábor (független)[12]
- 2024– : Ónodi Csaba (független)[1]
A településen 2001. május 27-én időközi polgármester-választást tartottak,[6] mert az előző faluvezetőnek – még tisztázást igénylő okból – megszűnt a polgármesteri tisztsége.[13]
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 443 | 439 | 425 | 445 | 435 | 470 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
2001-ben a település lakosságának 75%-a magyar, 25%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.[14]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 79%-a magyarnak, 2,4% cigánynak mondta magát (21% nem válaszolt; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 15%, református 29,2%, görögkatolikus 5,3%, felekezeten kívüli 4,6% (45,4% nem válaszolt).[15]
2022-ben a lakosság 92,2%-a vallotta magát magyarnak, 34,7% cigánynak, 0,2% szlováknak, 0,2% szlovénnek, 0,2% bolgárnak, 0,2% görögnek, 0,2% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (7,8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 15,4% volt római katolikus, 34,7% református, 13,1% görög katolikus, 0,5% egyéb keresztény, 0,2% evangélikus, 0,2% ortodox, 10,6% felekezeten kívüli (25,3% nem válaszolt).[16]
Látnivalók
[szerkesztés]- Református templom
Környező települések
[szerkesztés]Ináncs (3 km), Pere (4 km), a legközelebbi város: Encs (kb. 6 km).
Közlekedés
[szerkesztés]A település a Volánbusz 3816-os járatával közelíthető meg.
Források
[szerkesztés]- Györffy György: Abaújvármegye.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Hernádszentandrás települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 5.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Hernádszentandrás települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Hernádszentandrás települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 19.)
- ↑ Hernádszentandrás települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. május 6.)
- ↑ a b A 2001. május 27-én tartott időközi választások eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2001. május 27. (Hozzáférés: 2020. május 25.)
- ↑ A hivatkozott forrásból a választás részletes eredményei nem állapíthatók meg.
- ↑ Hernádszentandrás települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. május 6.)
- ↑ Hernádszentandrás települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. május 6.)
- ↑ Hernádszentandrás települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. november 12.)
- ↑ Hernádszentandrás települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. május 6.)
- ↑ Hernádszentandrás települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. augusztus 3.)
- ↑ Időközi önkormányzati választások 2001-ben (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2001 (Hozzáférés: 2020. május 25.)
- ↑ A nemzetiségi népesség száma településenként
- ↑ Hernádszentandrás Helységnévtár
- ↑ Hernádszentandrás Helységnévtár