Harmadik világ
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9a/HDImap2006.png/350px-HDImap2006.png)
A harmadik világ (franciául tiers-monde) azokat az országokat jelenti, melyek a hidegháború időszakában sem a nyugati hatalmak, sem a keleti blokk országaival nem kötöttek szövetséget. A kifejezést Alfred Sauvy francia demográfus alkotta meg 1952-ben.[1]
Ma már tágabb értelemben használják a kifejezést és minden olyan országot ideértenek, amelyek fejlettsége és ahol a lakosság életszínvonala alacsony, az állam politikai orientációjától függetlenül. A harmadik világ országai Afrikában, Ázsiában és Dél-Amerikában vannak.
Története
[szerkesztés]A harmadik világ (tiers monde) kifejezés a hidegháború időszakában, 1952. augusztus 14-én jelent meg Alfred Sauvy francia demográfus, antropológus és történész által a L'Observateur folyóiratban publikált cikkben, hogy összefoglaló nevet kapjanak azok az országok, melynek nem csatlakoztak sem a NATO-hoz, sem a Varsói Szerződéshez és amelyek kis szerepet játszottak a nemzetközi kereskedelemben és a világgazdaságban. Az Egyesült Államok, Kanada, az Egyesült Királyság, Franciaország, az NSZK, Olaszország és szövetségeseik az első világot, míg a Szovjetunió, Kína, Kuba, Észak-Korea, Vietnám és szövetségeseik a második világot képviselték. Ez a terminológia lehetőséget adott arra, hogy a Föld országait politikai alapon három különböző csoportba rangsorolják. A harmadik világ fogalmának nincs egyértelmű vagy elfogadott meghatározása. A harmadik világ inkább politikai, mint gazdasági csoportosulás volt.
A tipikus harmadik világbeli ország nem iparosodott és gazdaságilag szegénynek számított. A politikai diskurzusban gyakran az alacsonyan fejlett országokra használják a kifejezést, így például a keleti blokk országai közül Kubát gyakran harmadik világbeli országnak tekintették. Rendszerint sok olyan országot foglalt magába, melyek korábban gyarmati múlttal rendelkeztek Afrikában, Latin-Amerikában, Óceániában és Ázsiában. Olykor az el nem kötelezett országok mozgalmával is azonosították a harmadik világot, de gyakori, hogy a gazdasági világrendszer részét képezve a periféria országaiként is hivatkoznak ezekre az országokra.
A hidegháború során egyes európai demokráciák (Ausztria, Finnország, Írország, Svédország és Svájc) nem csatlakoztak a NATO-hoz és gazdaságilag is fejlett országoknak minősültek.
A Szovjetunió felbomlása és a hidegháború vége óta a Harmadik Világ kifejezés használata ritkábbá vált. Olyan kifejezésekkel váltották fel, mint a fejlődő országok, a legkevésbé fejlett országok vagy a globális dél.
Kapcsolódó cikkek
[szerkesztés]- Nyugati blokk
- Keleti blokk
- Első világ
- Második világ
- El nem kötelezett országok
- Békepartnerség
- Fejlődő ország
- Legkevésbé fejlett országok
- Globális Észak és Globális Dél
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Alfred Sauvy: Trois mondes, une planète „Ez a harmadik világ, amelyet mint a harmadik rendet nem vesznek tudomásul, kizsákmányolnak és megvetnek, valamivé akar lenni.”
Források
[szerkesztés]- Lipovecz Iván, Simon József: "Harmadik világ" - éhező világ, 1975, Kossuth Kiadó, ISBN 9630905078
- Makai György: A harmadik világ, Kozmosz Könyvek, 1980, ISBN 9632113306
- First, Second, and Third World. nationsonline.org. (Hozzáférés: 2024. július 13.)
- Why are countries classified as First, Second or Third World?. history.com, 2016. szeptember 23. (Hozzáférés: 2024. július 13.)