Egressy Béni
Egressy Béni | |
![]() | |
Barabás Miklós festménye (1889) | |
Életrajzi adatok | |
Születési név | Galambos Benjámin |
Született | 1814. április 21. Sajókazinc |
Elhunyt | 1851. július 17. (37 évesen) Pest |
Sírhely | Fiumei Úti Sírkert |
Házastársa | König Róza (1842–1851) |
Pályafutás | |
Műfajok | népies műdalok |
Aktív évek | 1840–1851 |
Hangszer | spinét, zongora |
Tevékenység |
|
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Egressy Béni témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Egressy Béni (eredetileg Galambos Benjámin, Sajókazinc, 1814. április 21.[1] – Pest, 1851. július 17.) zeneszerző, író, színész. A Szózat megzenésítője.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/65/Sz%C3%B3zat.jpg/265px-Sz%C3%B3zat.jpg)
Élete
[szerkesztés]Nemes egresi Galambos Pál (néhol csak Egresi) református lelkipásztor és Juhász Julianna fia. Iskoláit a miskolci református gimnáziumban és a sárospataki főiskolán végezte. Kedvezőtlen anyagi viszonyai miatt (apja időközben meghalt, özvegyet és hat gyermeket hagyván hátra) nem folytathatta iskoláit, 1833-ban Mezőcsáton iskolamesterséget vállalt; ez időből valók zsoltártanulmányai, melyekhez később mint színész is visszatért. Másodizben is Szepsiben, Abaúj megyében vállalt segédtanítói hivatalt és mint ilyen látogatta meg 1830-ban bátyját, Egressy Gábort, aki már akkor a kassai színtársulat tagja volt. E látogatás elhatározta jövőjét: kardalnoknak állott. 1834-ben a kassai és a kolozsvári társulattal lépett fel.
Mindeddig inkább hajlam vezette, mint a készültség biztos tudata. A színészi pályán tanult meg franciául, olaszul és németül. A hangjegytant csak hírből ismerte; ezért éjjel-nappal tanult, tenorrá akarta magát kiképezni és valódi művelt színésszé. Mindazonáltal nem hagyott föl tehetsége próbálgatásával a budai színpadon sem. Mikor a budai színtársulat 1837-ben Pestre, a nemzeti színházba költözött, minden reménye füstbe ment és 1838-ban Olaszországba ment, hogy énekelni tanuljon. Havival gyalog indultak útnak és megjárták Fiumét, Triesztet, Velencét, Padovát és Milánót; e helyekről küldött leveleinek egy részét az akkori magyar lapok közölték. Másfél évet töltött itt nélkülözés és tanulmány, szenvedés és gyönyör közt.
1843-ban került a pesti Nemzeti Színházba, karénekesként.
Már 1840-től foglalkozott zeneszerzéssel, ő volt Petőfi Sándor verseinek első megzenésítője és számos népies műdal szerzője. Legnagyobb sikerét Vörösmarty Mihály Szózat című versének megzenésítésével aratta, amelyet 1843. május 10-én mutattak be a Nemzeti Színházban.
Foglalkozott színművek, operaszövegek írásával és fordításával is.[2] Egressy írta a Bátori Mária és az 1844-ben bemutatott Hunyadi László című operák szövegkönyvét, amelyek zenéjét Erkel Ferenc szerezte. Katona József drámáját, a Bánk bánt is átdolgozta és az opera szövegét nem sokkal halála előtt átadta Erkelnek. Ennek a bemutatójára azonban tíz évvel később, 1861. március 9-én került sor.
Részt vett az 1848-49-es szabadságharcban, Kápolnánál meg is sebesült. Felgyógyultáig Borsodba, Csátra vonult egy jó barátjához, ahol Szent Dávid zsoltárainak, amint a reformátusoknál francia hangzat szerint elfogadták, orgonára tételével foglalkozott. 1849 szeptemberében honvéd főhadnagyként ott volt a komáromi vár védői között. Itt írta a Klapka-indulót. A szabadságharc leverése után Klapka György menlevelével szabadult és visszatért a színpadra.
Összesen 47 zeneművet írt, melyek közül 35 jelent meg nyomtatásban. Magyarra fordított 50-nél több színdarabot és 19 operaszöveget.
Az elhatalmasodó tüdőbetegsége miatt 1851-ben, harminchét évesen halt meg Pesten. Özvegyét König Rózát Csengery Antal vette nőül.
Dalai
[szerkesztés]1844-ben dalaival olyan ismert lett országszerte, hogy a „a magyar nóta atyja” megnevezéssel kezdték őt illetni.
Cím | Szövegíró |
---|---|
A virágnak megtiltani nem lehet | Petőfi Sándor |
Este későn ne járj hozzám | |
Ereszkedik le a felhő | Petőfi Sándor |
Ez a világ amilyen nagy | Petőfi Sándor |
Fiúk az isten áldjon meg | Petőfi Sándor |
Hegedűszó, furulyaszó, cimbalom | Petőfi Sándor |
Hej, huj, magyar ember | Vahot Imre |
Hull a levél a fáról | Petőfi Sándor |
Juhász a hegy oldalán | Erdélyi Gyula |
Juhászlegény, szegény juhászlegény | Petőfi Sándor |
Kis szekeres, nagy szekeres | |
Kis furulyám szomorúfűz ága | Petőfi Sándor |
Kossuth-nóta (vitatott) | Balkányi Szabó Lajos |
Mi füstölög ott a síkon | Gaál József |
Ne menj rózsám a tarlóra | Kisfaludy Károly |
Télen-nyáron pusztán az én lakásom | Tompa Mihály |
Emlékezete
[szerkesztés]- Egressy Béni Művelődési Központ, Kazincbarcika
- Mellszobor, Kazincbarcika
- Falfestmény, Kazincbarcika
- Kazincbarcika, Egressy Béni út[3]
- Szülőházán emléktábla (1994), Kazincbarcika
- Mellszobor (1989), Simontornya
- Családi emléktábla (1988), Sajókápolna
- Emléktábla a református iskola falán (1933), Mezőcsát
- Hősök Kertje emléktábla (2009), Ónod
- Emléktábla Budapesten
- Egressy Béni Zeneművészeti Szakközépiskola és Gimnázium, Budapest, XXI. kerület
- Révkomárom, Emléktábla (2001)
- Révkomárom, egészalakos szobor (2018)
- Egressy Béni Városi Művelődési Központ, Révkomárom (2020)
- Komárom, Egressy Béni utca
- Komáromi Egressy Béni Alapfokú Művészeti Iskola
- A Jeles magyarok bélyegsorozatban: 200 éve született Egressy Béni (2014)
- Egressy Béni Általános Iskola, Gyöngyös (1966)
- Egressy Béni Zeneiskola, Miskolc
- Egressy Béni emléktábla, Miskolc (2014, Papszer 1.)
- 2006 Szepsi, szobor[4]
Képgaléria
[szerkesztés]-
Simontornya
-
Nagy István János alkotása: Egressy Béni mellszobra szülőhelyén
-
Révkomárom
-
Budapest
-
Fogadj Isten – Liszt Ferencnek ajánlott darabja
-
Egressy Béni emlékpénzérme, 2014, tervező: ifj. Szlávics László
-
Egressy Béni emlékpénzérme 2014, tervező: ifj. Szlávics László
-
Révkomárom 2018
Jegyzetek
[szerkesztés]Források
[szerkesztés]- Filharmónia Kislexikon
- Magyar életrajzi lexikon
- Leszler József: Nótakedvelőknek. Budapest: Zeneműkiadó. 1986. 106–107. o. ISBN 963 330 599 3
- Pivárcsi István: Magyar zeneszerzők kalandjai. Google könyvek (Hozzáférés: 2016. május 14.) arch ISBN 978-963-376-218-9
- Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái II. (Caban–Exner). Budapest: Hornyánszky. 1893.
Irodalom
[szerkesztés]- Bérczessi B. Gyula: Tollal – lanttal – fegyverrel. Egressy Béni élete és munkássága. Budapest, 1986. Szerző kiad. ISBN 9635005040
- Major Ervin: Adalékok Egressy Béni életéhez (Zenei Szemle, 1929)
- Major Ervin: A népies magyar műzene és a népzene kapcsolatai. Budapest, 1930
- Kárpáti Béla: Borsodi szép-históriák Miskolc, 1995. Klaviatúra Kiadványszerkesztő BT. – 55-58. oldal, ISBN 963-04-5336-3 Kárpáti Béla: Borsodi szép-históriák (pdf-formátumban) – OSZK
További információk
[szerkesztés]- Életrajza az Egressy Béni Alapfokú Művészetoktatási Intézmény, Zeneművészeti Szakközépiskola és Ének – Zenei Gimnázium honlapján
- Egressy Béni Alapfokú Művészetoktatási Intézmény, Zeneművészeti Szakközépiskola és Ének – Zenei Gimnázium honlapja
- Sziklavári Károly: Egressy Béni; szerk. Berlász Melinda; Mágus, Budapest, 2012 (Magyar zeneszerzők)
- Sziklavári Károly: Egressy Béni, 1814–1851; Önkormányzat, Miskolc, 2014