Dél-Dunántúl
Dél-Dunántúl | |
![]() | |
Központ | Pécs |
Vármegyék | Baranya vármegye Somogy vármegye Tolna vármegye |
Népesség | |
Teljes népesség | 879 596 fő (2019. jan. 1.)[1] |
Népsűrűség | 61,95 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Terület | 14 197,86 km² |
Legmagasabb pont | Zengő 680 m |
Dél-Dunántúl a nyolc magyarországi statisztikai régió egyike, az ország délnyugati részében helyezkedik el. Három vármegye, Baranya, Somogy és Tolna alkotja ezt a régiót, melynek központja Pécs.
Közigazgatás
[szerkesztés]A dél-dunántúli régió járásai
Baranya vármegye
- Bólyi járás
- Hegyháti járás
- Komlói járás
- Mohácsi járás
- Pécsi járás
- Pécsváradi járás
- Sellyei járás
- Siklósi járás
- Szentlőrinci járás
- Szigetvári járás
Somogy vármegye
- Barcsi járás
- Csurgói járás
- Fonyódi járás
- Kaposvári járás
- Marcali járás
- Nagyatádi járás
- Siófoki járás
- Tabi járás
Tolna vármegye
Területi beosztás
[szerkesztés]Címer | Vármegye | Terület (km²) |
Lakó (fő) |
Járás | Település | Székhely | Térkép | |||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
össz. | város | 10e+ | MJV. | |||||||
![]() |
Baranya | 4 430 | 363 721 | 10 | 301 | 14 | 4 | 1 | Pécs | ![]() |
![]() |
Somogy | 6 065 | 303 802 | 8 | 246 | 16 | 5 | 1 | Kaposvár | |
![]() |
Tolna | 3 703 | 219 317 | 6 | 109 | 11 | 5 | 1 | Szekszárd | |
Összesen | 14 198 | 886 840 | 24 | 656 | 41 | 14 | 3 |
Legnépesebb települések
[szerkesztés]A megyeszékhelyek vastag betűkkel vannak jelölve.
Város | Lélekszám | Vármegye |
---|---|---|
Pécs | 141 031 | Baranya |
Kaposvár | 59 270 | Somogy |
Szekszárd | 30 057 | Tolna |
Siófok | 24 390 | Somogy |
Komló | 21 854 | Baranya |
Paks | 17 827 | Tolna |
Dombóvár | 17 300 | Tolna |
Mohács | 17 315 | Baranya |
Bonyhád | 12 163 | Tolna |
Marcali | 10 700 | Somogy |
Tolna | 10 697 | Tolna |
Szigetvár | 9 594 | Baranya |
Barcs | 9 845 | Somogy |
Nagyatád | 9 508 | Somogy |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c7/P%C3%A9cs_belv%C3%A1rosa_%28Sz%C3%A9chenyi_t%C3%A9r%29_-_l%C3%A9gi_felv%C3%A9tel.jpg/220px-P%C3%A9cs_belv%C3%A1rosa_%28Sz%C3%A9chenyi_t%C3%A9r%29_-_l%C3%A9gi_felv%C3%A9tel.jpg)
Népesség
[szerkesztés]- Lakosság: 879 596 fő (2019)
- 0-14 éves korig terjedő lakosság: 14%
- 15-64 éves korig terjedő lakosság: 69%
- 65-X éves korig terjedő lakosság: 17%
- A KSH adatai alapján.
Növényzete
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/21/Halaszok_Siofok.jpg/250px-Halaszok_Siofok.jpg)
A teljes terület a Praeillyricum flóravidék része. A négy kivétel:
- a Villányi-hegység és a Zákány-őrtilosi dombság, mint a Nyugat-balkáni flóratartomány szigetei,
- a Drávamenti-síkság, ami az Eupannonicum flóravidék Titelicum flórajárásának része (más szerzők szerint a önálló, Dravense flórajárása), valamint
- a Duna völgye, ami a ugyancsak az Eupannonicum flóravidék Colocense flórajárásának része.
Turizmus
[szerkesztés]A dél-dunántúli régió területe megegyezik az Dél-Dunántúl turisztikai régióval, kivéve Somogy északi, Balatonmenti területét, amely a Balaton turisztikai régióhoz tartozik.
Baranya vármegye
Baranya vármegye legfőbb látnivalóját Pécs városa jelenti mediterrán hangulatú utcáival, a világörökség részét képező ókeresztény sírkamráival, középkori és török kori emlékeivel, valamint különleges múzeumaival (Victor Vasarely Múzeum, Csontváry Múzeum, Zsolnay Múzeum). A megye látványos történelmi emléke még a mohács történelmi emlékhely, Szigetvár történelmi központja és a szigetvári vár, a siklósi vár, a pécsváradi vár és a magyaregregyi Márévár. A vármegye számos védett természeti értéket rejt (abaligeti cseppkőbarlang, szársomlyói természetvédelmi terület a villányi kőbánya őslénybemutatója). A Kelet-Mecsek erdői között megbújó aprófalvak a múltat idéző érintetlen faluképet mutatnak (Kisújbánya, Óbánya, Püspökszentlászló). Kedvelt üdülőhelyek a vármegye tavai közül az Abaligeti-tó, az orfűi tavak és a pécsváradi Dombay-tó. A gyógyturizmus központjai a harkányi, sikondai és szigetvári gyógyfürdők. A vármegye legjelentősebb kulturális eseménye a mohácsi busójárás, melyen a hagyományos maszkás busók felvonulása, közönség szórakoztatása mellett láthatóak a helyi sokác (horvát) közösség szokásai (néptánc, népdal éneklés, tambura zenekarok előadásai) és számos hagyományos ugyanakkor látványos attrakció. A turisztikai programjai között említésre méltóak még az októberben tartott villányi borfesztivál és pécsváradi leányvásár. Az ökoturizmus kedvelőinek érdemes ellátogatniuk Gyűrűfű településre.
Lásd még: Baranya vármegye turisztikai látnivalóinak listája
Somogy vármegye
Somogy fő turisztikai vonzerejét a Balaton déli partjának üdülőtelepülései, Kaposvár, a megyeszékhely látnivalói, a Somogyi-dombság csendes, gondozott falvaiban gyakorolt falusi vendéglátás, a megyeszerte megtalálható gyógyfürdők jelentik. A természetjárók kedvelt célpontjai a megye nagy kiterjedésű erdői, valamint a Dunántúl egyik legszebb tája, a dél-balatoni borvidék. Különleges élményt kínál a szántódi uradalmi majorság, a kaposmérői Kassai-völgy (ősmagyar jurta és lovasíjász-bemutató), a somogyvámosi Krisna-falu és a vármegye három kisvasútja (mesztegnyői erdei vasút, a kaszói kisvasút, Balatonfenyvesi Gazdasági Vasút). A megye múzeumai közül megemlíthető például a kaposvári Rippl-Rónai Múzeum, a Szennai Szabadtéri Néprajzi Gyűjtemény, a niklai Berzsenyi-kúria vagy a göllei Fekete István Emlékház.
Lásd még: Somogy vármegye turisztikai látnivalóinak listája
Tolna vármegye
Turisztikai szempontból a fő vonzerőt a Duna, az erdők (Gemenc, Gyulaj), a Sárköz vidékének népművészete és a Szekszárdi-dombság történelmi borvidéke jelentik. Sok érdeklődőt vonzanak a szüreti népszokásokat bemutató Szekszárdi Szüreti Fesztivál rendezvényei.
Lásd még: Tolna vármegye turisztikai látnivalóinak listája
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Központi Statisztikai Hivatal
- ↑ a b Magyarország közigazgatási helynévkönyve. Központi Statisztikai Hivatal (KSH). (Hozzáférés: 2019. március 20.)