Cseszneki vár
Cseszneki vár | |
![]() | |
A cseszneki vár légifotón | |
Ország | ![]() |
Mai település | Csesznek |
Tszf. magasság | 330 m |
Épült | 1263 körül |
Elhagyták | 1810-20 körül (földrengés, villámcsapás miatti tűzvész) |
Állapota | rom |
Építőanyaga | kő |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
Cseszneki vár weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Cseszneki vár témájú médiaállományokat. |
A cseszneki vár a Bakony hegységben, a Győr és Zirc közötti 82-es főút mellett, Csesznek község felett található középkori vár.
Könnyen megközelíthető, látogatható. Belépő van.
Története
[szerkesztés]Az erődítmény az 1241–42-es tatárjárás utáni nagy várépítési korszak szülötte. Az első várat a Bána nembeli Cseszneki Jakab királyi kardhordozó (ensifer regis) emeltette 1263 körül egy védelemre kiválóan alkalmas sziklacsúcson. A vár első említése egy 1281-es oklevélben maradt fenn, mely szerint Jakab fiai közösen használhatták a várat. 1315-ben a Csákok elfoglalták a várat, de 1323-ban Lampert országbíró visszaítélte Cseszneki Mihály és fia Cseszneki János részére a birtokot, ők azonban még ez évben eladták a Csák nemzetségnek Pázmándfaluért és 100 ezüstdénárért. Károly Róbert király csatolta az uralkodói birtokokhoz a vadban bővelkedő területet. 1392-ben Luxemburgi Zsigmond a cseszneki várat az uradalmához tartozó harmincegy községgel együtt a Garai főnemesi famíliának adta át, azok délvidéki birtokaiért. A vár a Garai család birtokában maradt 1482-ig, a fiúág kihaltáig. Mátyás király 1483-ban kincstárnokának, Szapolyai Istvánnak adományozta.[1] 1527-ben I. Ferdinánd foglalta el, így idegen kézre jutott. Cseszneket és uradalmát Bakics Pál kapta meg, aki haláláig, 1537-ig birtokolta. Rövid ideig Török Bálint kezén is volt a vár, majd 1540-ben Csaby István kapta, aki Eger főkapitánya volt. Később a Csaby–Wathay családok kezére került.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a0/Csesznek_v%C3%A1ra_-_r%C3%A9szlet.jpg/262px-Csesznek_v%C3%A1ra_-_r%C3%A9szlet.jpg)
A 16. század közepére a hódító törökök benyomultak a Dunántúlra, ahol Csesznek – Wathay Lőrinc várkapitány vezetésével – végvárként védelmezte az országot. Életét egy tragikus baleset oltotta ki, 1573-ban bortól ittasan örömében egy régi lőporral töltött ágyút akart elsütni, amit a mellette álló pattantyús vonakodott megtenni. Lőrinc kapitány a fáklyát kezéből kikapva, meggyújtotta a kanócot, mire a löveg hatalmas robajjal szétrobbant, megölve mindkettőjüket. 1594-ben Győr elestét követően a vár török kézre került, de már 1598-ban sikerült visszafoglalni. A 16–17. század fordulóján a vár a gróf Cseszneky család birtokában volt. 1605-ben meghódolt Bocskai István csapatai előtt, 1619-ben pedig Bethlen Gábor vezérei, Haller György és Fekete Péter foglalta el a várat. Az 1622-es nikolsburgi béke alapján ismét királyi birtok lett. A Rákóczi-szabadságharc idején a várban lőszer- és élelmiszerraktár működött, de hadifoglyok gyűjtőhelye is volt. 1708-ban a császári hadak hiába ostromolták, de 1709-ben sikerült bevenniük.
A háborús idők elmúltával a vár szerepe megváltozott, a zordon kővárat az Esterházy grófok egy kényelmes lakhatást biztosító barokk kastéllyá alakították át. Korabeli források szerint 1780-ban elköltözött a főúri család, de a szolgaszemélyzet még használta a helyiségeket, amelyeket egy harminc esztendővel későbbi földrengés, majd tűzvész tett végképp lakhatatlanná. Az 1967–69-es feltárás során sikerül információkat gyűjteni a vár 13. századi állapotáról, annak ellenére, hogy a fellelhető romok nagyjából a 16. századi állapotnak felelnek meg.
1947-ben itt forgatták a Valahol Európában című filmben látható vár külső felvételeit.[2]
A vár közelében jöttek létre Magyarország első via ferrata útvonalai 2013 nyarán.[3] Az "Ostromlók útja" C, vagyis közepes erősségű és 120 méter hosszú,[4] a D nehézségű "Várpanoráma út" hossza 180 méter,[5] míg a legnehezebb (E fokozatú) Tálos Zoltán emlékút 70 méter hosszú.
A várat 2017-től kezdődően a Nemzeti Kastélyprogram és Nemzeti Várprogram keretében felújítják.
-
Cseszneki vár, légi fotó
-
A cseszneki vár légi felvételen
-
Vár (Csesznek) a levegőből
-
Csesznek vára madártávlatból
Leírása
[szerkesztés]A régi, 13. századi vár alapfalai a felső vár délnyugati része alatt húzódtak. A feltárt nyomok szerint a téglalap alakú építmény a felső várnál lényegesen kisebb volt, amelyet harántfalak osztottak kisebb helyiségekre. Ezt a várat a 14. században teljesen lebontották. A 15. század eleji vár új alapokra épült. Az alaprajza egy téglalaphoz csatlakozó ötszöget formázott, középen belső udvarral. A déli oldalon alacsonyabb gazdasági épületek húzódtak, a többi fal a vár lakóépületeit rejtette. A déli oldalon egy félkör alaprajzú kis torony is állt. Az északnyugati bejáratot valószínűleg felvonóhidas kapu védte, melynek Garai-Cillei címeres szemöldökköve máig fennmaradt. A felső vár néhány szép faragású kőtöredékét a Magyar Nemzeti Múzeumban őrzik; ezekből a történészek arra következtetnek, hogy a vár hajdani külleme tükrözte az építtető Garai nádor gazdagságát.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Fucskár Ágnes, Fucskár József Attila: Várak Magyarországon. Budapest, Alexandra Kiadó, 2015. 41. o. ISBN 978-963-357-649-6
- ↑ Csesznek – Lovagvár a Bakony erdejében – Szép Magyarország.hu
- ↑ Németh Sarolta: Vár bevéve, avagy hogy ízlik a magyar "kletternarancs"?. origo.hu, 2013. november 6. (Hozzáférés: 2013. november 7.)
- ↑ Ostromlók útja. Hegyvilág.hu. (Hozzáférés: 2013. november 7.)
- ↑ Várpanoráma út. Hegyvilág.hu. (Hozzáférés: 2013. november 7.)
Források
[szerkesztés]- Gerő László (főszerk.): Várépítészetünk. Műszaki Könyvkiadó, 1975, 120–125. o. ISBN 963-10-0861-4
- A cseszneki vár története Archiválva 2009. július 21-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Gerő László: Magyar várak (Budapest, 1968)
- Héjj M.: Gótikus faragványok a cseszneki várból. Folia Archeologica XI, Budapest, 1957
További információk
[szerkesztés]- Honlap
- Cseszneki nyár 2014 – Kulturális programok
- 3D fotók a várról
- Cseszneki vár. Műemlékem.hu