Csíkos hiéna
Csíkos hiéna | ||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() Csíkos hiéna a berlini állatkertben
| ||||||||||||||||||||||||||||||||
Természetvédelmi státusz | ||||||||||||||||||||||||||||||||
Mérsékelten fenyegetett![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||
Rendszertani besorolás | ||||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||||
Tudományos név | ||||||||||||||||||||||||||||||||
Hyaena hyaena (Linnaeus, 1758) | ||||||||||||||||||||||||||||||||
Szinonimák | ||||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||||
Elterjedés | ||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() Elterjedési területe
| ||||||||||||||||||||||||||||||||
Hivatkozások | ||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() A Wikifajok tartalmaz Csíkos hiéna témájú rendszertani információt. ![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Csíkos hiéna témájú médiaállományokat és Csíkos hiéna témájú kategóriát. |
A csíkos hiéna (Hyaena hyaena) az emlősök (Mammalia) osztályának ragadozók (Carnivora) rendjébe, ezen belül a hiénafélék (Hyaenidae) családjába tartozó faj.
Korábban a Hyaena emlősnem egyetlen fajának tartották, de manapság ezt a nemet megosztja a dél-afrikai barna hiénával, amelyet eddig a legtöbb kutató külön nembe, a Parahyaena-ba sorolta.
A hiénafélék családjából ez az egyetlen faj, amelyik Afrikán kívül is előfordul.
Előfordulása
[szerkesztés]A csíkos hiéna elterjedési területébe Afrikában beletartozik Észak-Afrika, a Szaharától északra eső területek, a Nílus völgye, a Száhil öv és Kenya északi része. Ázsiában a Közel-Kelet, Elő-Ázsia, az Arab-félsziget, India és Dél-Oroszország füves, bozótos területein és sziklás hegyvidékein él.
Alfajai
[szerkesztés]- Hyaena hyaena syriaca – Közel-Kelet
- Hyaena hyaena sultana – Arab-félsziget
- Hyaena hyaena dubbah – Líbia, Egyiptom, Szudán és Kenya
- Hyaena hyaena barbara – Marokkó, Algéria és Tunézia
- Hyaena hyaena hyaena – India
Megjelenése
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2a/Striped_Hyena_5.jpg/250px-Striped_Hyena_5.jpg)
Az állat fej-törzs-hossza 100-115 centiméter, farokhossza 30-40 centiméter, marmagassága 66-75 centiméter, a nőstények testtömege 26-34 kilogramm, a hímeké 26-41 kilogramm.[1] Testén sárgás-homokszínű alapon fekete csíkok vannak; ez tökéletes álcázást nyújt a szavanna magas füvében és a bozótosban. Ha összecsapásra kerül sor, nyakán, hátán és farkán gyakran felborzolja szőrzetét, hogy így félemlítse meg ellenfelét. Nyaka erős; a hiéna képes egy-egy dögöt akár nagyobb távolságra is elcipelni. Hallása, szaglása és látása kifinomult; ezek segítik magányos éjszakai táplálékkeresése során.
Életmódja
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b4/Em_-_Hyaena_hyaena.jpg/250px-Em_-_Hyaena_hyaena.jpg)
A faj életmódja alapjában véve különbözik a jobban ismert foltos hiéna (Crocuta crocuta) életmódjától. E hiénafaj magányosan vagy kis családközösségekben él. Egy kis nyüszítéstől eltekintve nem tud más hangot kiadni, így a jellegzetes hiénakacajt sem hallatja. Kifejezetten revírtartó állat. Territóriumainak mérete nagyban függ az élelemellátástól. A táplálékban szegény helyeken, mint a Szahara vagy az Arab-sivatag, sokszor óriási területen belül mindössze egyetlen csíkos hiéna él. Mivel alapvetően éjszakai állat, életmódjának sok sajátossága ma sem ismert.
Mivel egyedül képtelen nagyobb állatokat elejteni, tápláléka főként dögökből áll, de szerepelnek rajta kis emlősök, hüllők, madarak és tojások is. Az emberi települések környékén előszeretettel fog el háziállatokat, elsősorban fiatal kecskéket és birkákat, illetve baromfiakat. Fogságban 25 évig él.
Szaporodása
[szerkesztés]Az ivarérettséget 2 éves korban éri el. A párzási időszak egész évben tart. A vemhesség 90-104 napig tart, ennek végén többnyire 2-4 kölyök jön a világra. A kölyköket több nőstény is szoptathatja.
Egyéb
[szerkesztés]Az ókori Egyiptomban ismert állat volt. Ábrázolásai sok hieroglifán és falfestményen láthatók. Arra is vannak bizonyítékok, hogy az egyiptomiak fiatalon befogták és a vadászataik során hasznosítható segítőtársat neveltek belőle. Olykor táplálkozási célokra is tartották. Később a kutyák általános elterjedésével a csíkos hiéna háziállatként való tartása megszűnt.
Természetvédelmi helyzete
[szerkesztés]Élőhelye nagy részén pusztítják, mivel úgy tartják, hogy károkat okozhat a lábasjószágban. Elsősorban mérgezett csalétkek kihelyezésével irtják, de helyenként vadásszák is. Marokkóban a hagyományos gyógyászatban használják fel bizonyos testrészeit (pl. az agyát), szőrméjét pedig eladják. Negatívan befolyásolja a hiénák elterjedését az is, hogy a nagyragadozók fogyóban vannak, aminek következtében a dögevőknek jutó tetemek száma is csökken. Élőhelyén több természetvédelmi területen is előfordul, azokon kívül azonban számos helyen üldözésnek van kitéve. A Természetvédelmi Világszövetség ezért mérsékelten veszélyeztetettnek tekinti a fajt.
Jegyzetek
[szerkesztés]Források
[szerkesztés]- Csodálatos állatvilág, (Wildlife Fact-File). Budapest: Mester Kiadó (2000). ISBN 963-86092-0-6
- Mammal Species of the World. Don E. Wilson & DeeAnn M. Reeder (szerkesztők). 2005. Mammal Species of the World. A Taxonomic and Geographic Reference (3. kiadás) (angolul)
- Képek és videók a csíkos hiénáról
- ↑ San Diego 2014: Spotted Hyena: Quick Facts. animals.sandiegozoo.org. San Diego Zoo (2014) (Hozzáférés: 2014. december 3.) arch
További információk
[szerkesztés]- A faj szerepel a Természetvédelmi Világszövetség Vörös Listáján. IUCN. (Hozzáférés: 2011. szeptember 1.)
- Hyena bibliográfia. www.hyaenidae.org (2007. október 1.) (Hozzáférés: 2014. december 4.) (pdf) arch
- Hiénafélék
- Emlősfajok
- Nyugat-Ázsia emlősei
- Az indiai szubkontinens emlősei
- Marokkó emlősei
- Algéria emlősei
- Tunézia emlősei
- Líbia emlősei
- Egyiptom emlősei
- Nyugat-Szahara emlősei
- Mauritánia emlősei
- Mali emlősei
- Szenegál emlősei
- Burkina Faso állatvilága
- Elefántcsontpart emlősei
- Ghána emlősei
- Togo emlősei
- Benin emlősei
- Niger emlősei
- Nigéria emlősei
- Kamerun emlősei
- Csád emlősei
- Szudán emlősei
- Eritrea emlősei
- Etiópia emlősei
- Dzsibuti emlősei
- Szomália emlősei
- Kenya emlősei
- Uganda emlősei
- Tanzánia emlősei
- Izrael emlősei
- Palesztina emlősei
- Jordánia emlősei
- Libanon emlősei
- Szíria emlősei
- Törökország emlősei
- Irak emlősei
- Kuvait emlősei
- Szaúd-Arábia emlősei
- Katar emlősei
- Az Egyesült Arab Emírségek emlősei
- Omán emlősei
- Jemen emlősei
- Irán emlősei
- Azerbajdzsán emlősei
- Türkmenisztán emlősei
- Üzbegisztán emlősei
- Afganisztán emlősei
- Pakisztán emlősei
- India emlősei
- Nepál emlősei