Buj (Magyarország)
Buj | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Észak-Alföld | ||
Vármegye | Szabolcs-Szatmár-Bereg | ||
Járás | Ibrányi | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Barta Miklós Ferenc (Fidesz-KDNP)[1] | ||
Irányítószám | 4483 | ||
Körzethívószám | 42 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 2192 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 68,5 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 32,76 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Buj weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Buj témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Buj község Szabolcs-Szatmár-Bereg vármegye Ibrányi járásában.
Fekvése
[szerkesztés]A vármegye, és egyben a Nyírség északi részén fekszik, a megyeszékhely Nyíregyházától mintegy 10 kilométerre északra. A térség más fontosabb települései közül Gávavencsellő 11,5, Ibrány 12, Nagyhalász pedig 17,5 kilométer távolságra található.
A közvetlen szomszédos települések, településrészek: észak felől Tiszabercel, északkelet felől Paszab, kelet-északkelet felől Ibrány, kelet felől Ibrány-Nagytanya, délkelet felől Kótaj, dél felől Nyírtelek, délnyugat felől Gávavencsellő-Paszabcsúcs, északnyugat felől pedig Gávavencsellő.
Településrésze Herminatanya, mely a belterületének északi szélén helyezkedik el, a központjától bő egy kilométerre.
Megközelítése
[szerkesztés]Ma csak közúton érhető el, Kótaj vagy Tiszabercel felől a 3823-as úton.
Korábban megközelíthető volt vonattal is: a MÁV által fenntartott Nyírvidéki Kisvasút mindkét vonala, a 118-as számú Nyíregyháza NYK–Kótaj– Buj–Herminatanya–Balsai Tisza-part vonal és 119-es számú Nyíregyháza NYK–Kótaj–Buj–Herminatanya–Dombrád vonal is áthaladt rajta. A két vonalnak Buj területén három megállási pontja is volt, és csak a harmadik (a legészakibb), Herminatanya után váltak szét egymástól. A vasúton üzemszünet van 2009 decembere óta, a község azóta közösségi közlekedéssel csak a Trans-Tour '90 Közlekedési Kft. autóbuszjárataival közelíthető meg.
Története
[szerkesztés]A 14. századtól ismert település. Valószínűleg eredetileg várispánsági birtok lehetett.
Neve az idők során „Bwl”, „Buul”, „Buly” alakban fordult elő az oklevelekben.
Először 1327-ben említették az oklevelek, birtokosa ekkor a Buji család volt, majd 1463-ban a Kállay család lett a fő birtokosa, de a Buji családnak is voltak itt birtokrészei.
1461-ben Csűry Pált, a Szabolcs vármegyei alispánt találjuk itt mint birtokost.
1588-ban több család is birtokosa volt, így a Buji, Litteráti, Báthory és Ványi családok is.
1629-ben Puha Ferenc kötötte le a nagykállói Megyeri Gábornak 33 arany 18 tallér ellenében.
A 19. században, a jobbágyfelszabadításkor nemesi közbirtokossági falu volt. Ekkor fő birtokosai az Ibrányi és Krajnyik családok voltak.
Határában, Buj és Kótaj között, állt egykor az úgynevezett „Törik-szakad csárda”, amely Jókai Mór Egy magyar nábob című regényéből ismert.
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Frank Sándor (független)[3]
- 1994–1998: Frank Sándor (független)[4]
- 1998–2002: Frank Sándor (független)[5]
- 2002–2006: Frank Sándor (független)[6]
- 2006–2010: Frank Sándor (független)[7]
- 2010–2014: Barta Miklós Ferenc (független)[8]
- 2014–2019: Barta Miklós Ferenc (Fidesz-KDNP)[9]
- 2019–2024: Barta Miklós Ferenc (Fidesz-KDNP)[1]
- 2024– : Takács László (Fidesz-KDNP; október 1-jével léphet hivatalba)
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 2303 | 2291 | 2287 | 2168 | 2189 | 2192 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
2001-ben a település lakosságának 98%-a magyar, 2%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.[10]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 92,8%-a magyarnak, 8,6% cigánynak mondta magát (7,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 30,2%, református 18,3%, görögkatolikus 19,6%, evangélikus 1%, felekezeten kívüli 16,5% (14,2% nem válaszolt).[11]
2022-ben a lakosság 90,6%-a vallotta magát magyarnak, 4,6% cigánynak, 0,2% ukránnak, 0,1% németnek, 1,8% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (9,4% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 21,5% volt római katolikus, 17,8% református, 15,9% görög katolikus, 1,1% egyéb keresztény, 0,8% evangélikus, 0,1% izraelita, 0,1% ortodox, 7,6% felekezeten kívüli (34,9% nem válaszolt).[12]
Nevezetességei
[szerkesztés]- Görögkatolikus templom - 1818 és 1825 között épült, késő barokk stílusban.
- Református templom - 1850 körül épült, késő barokk stílusban.
- Nyírvidéki Kisvasút (A vonatközlekedés már megszűnt)
- Lecsófőző Falunap, melyet minden nyáron, augusztus utolsó szombatján rendeznek meg.
Érdekességek
[szerkesztés]- Határában, Buj és Kótaj között, állt egykor az úgynevezett „Törik-szakad csárda”, amely Jókai Mór Egy magyar nábob című regényéből ismert.
- A községtől délre, a 3823-as út mellett létesül a Mavir 400/132 kV-os alállomása.[13]
Természeti értékei
[szerkesztés]- 1896-ban ültetett, védett tölgyfák.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Buj települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 26.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Buj települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Buj települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 3.)
- ↑ Buj települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 5.)
- ↑ Buj települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 5.)
- ↑ Buj települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 5.)
- ↑ Buj települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 28.)
- ↑ Buj települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. március 5.)
- ↑ A 2001-es népszámlálás nemzetiségi adatsora
- ↑ Buj Helységnévtár
- ↑ Buj Helységnévtár
- ↑ Tovább erősödik Kelet-Magyarország villamosenergiaellátás-biztonsága (magyar nyelven) (html). MAVIR ZRt., 2021. szeptember 6. (Hozzáférés: 2021. szeptember 21.)
További információk
[szerkesztés]- Buj Önkormányzatának honlapja
- https://web.archive.org/web/20150628235225/http://www.transvonal.hu/helykozi/menetrend.html