Andornaktálya
Andornaktálya | |||
![]() | |||
Mocsáry-kúria | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Észak-Magyarország | ||
Vármegye | Heves | ||
Járás | Egri | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Debreceni Róbert (független)[1] | ||
Irányítószám | 3399 | ||
Körzethívószám | 36 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 2645 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 156,12 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 16,75 km² | ||
Földrajzi nagytáj | Észak-magyarországi-középhegység[3] | ||
Földrajzi középtáj | Bükk-vidék[3] | ||
Földrajzi kistáj | Egri-Bükkalja[3] | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Andornaktálya weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Andornaktálya témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Andornaktálya község Heves vármegyében, az Egri járásban.
Fekvése
[szerkesztés]A Bükk-vidék Alföldbe simuló legdélibb nyúlványai között, az Egri-Bükkalja délnyugati szélén, az Eger-patak völgyében fekszik, a megyeszékhely Eger déli szomszédjában, azzal szinte teljesen egybeépülve. Településszerkezete szerint dombvidéki sorfalu; csaknem 5 kilométer hosszú.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bf/Eger_k%C3%B6rny%C3%A9ke.png/210px-Eger_k%C3%B6rny%C3%A9ke.png)
A további szomszédos települések: északkelet felől Ostoros, dél felől Nagytálya, kelet felől Demjén, északkelet felől pedig Egerszalók.
Megközelítése
[szerkesztés]Legfontosabb közúti megközelítési útvonala a 2501-es út, mely végighúzódik a teljes belterületén, ezen érhető el Eger és déli szomszédai felől is. Nyugati külterületeit érinti a 25-ös főút és az M25-ös autóút, valamint a 253-as főút is.
A község nyugati szélén húzódik a Füzesabony–Putnok-vasútvonal, amelyen már csak a kistályai részen található Andornaktálya megállóhely működik, az andornaki Andornaktálya alsó megállóhely nem.
Nevének eredete
[szerkesztés]A nevében lévő „Andornak” régi magyar személynévből,[4] a „tálya” pedig a francia „taille” (vágás, irtás) szóból ered, s arra utalhat, hogy a vallonok, akik a 11. században Liège környékéről érkeztek Magyarországra, és Eger környékén meghonosították a szőlőművelést,[5] szőlőtelepítés előtt kiirtották a domboldalak növényzetét. (Hasonló a zempléni Tállya nevének magyarázata is.)
Története
[szerkesztés]Kistálya nevének első fennmaradt írásos említése 1382-ből való. Az egri prépost birtoka volt egészen a 20. századig.
1552-ben, Eger első ostromakor a falvak lakossága a környező riolittufába vájt barlanglakásokban rejtőzött el. A települések később kihaltak, majd újra benépesültek (Andornak 1564-ben, Kistálya 1690 körül). A barlanglakások később a Rákóczi-szabadságharc idején is menedéket biztosítottak a lakóknak.
Az egykori Andornak községben írta meg Petőfi Sándor 1844 februárjában „Eger mellett” című költeményét, amikor Eger felé utaztában megállt a helységben.
1916-ban Andornakon halt meg Mocsáry Lajos haladó demokrata politikus.
Andornaktálya 1939 szeptember 27-én jött létre Andornak és Kistálya egyesülésével. 1945-ig Borsod vármegye Mezőkövesdi járásához tartozott.
A település az egri borvidéken helyezkedik el, ezért lakosai hagyományosan mezőgazdasággal és bortermeléssel foglalkoznak. Napjainkban Andornaktálya az egri agglomeráció részeként egyre inkább kertvárossá válik, ahonnan a lakók jelentős része a megyeszékhelyre jár dolgozni.
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Balogh László (független)[6]
- 1994–1998: Balogh László (SZDSZ)[7]
- 1998–2002: Daru Sándor (független)[8]
- 2002–2006: Daru Sándor (független)[9]
- 2006–2010: Daru Sándor (független)[10]
- 2010–2014: Vámosi László (Fidesz-KDNP)[11]
- 2014–2019: Vámosi László (Fidesz-KDNP)[12]
- 2019–2024: Barczi Zsolt (független)[13]
- 2024– : Debreceni Róbert (független)[13]
Népesség
[szerkesztés]A település népességének alakulása:
Lakosok száma | 2713 | 2653 | 2604 | 2643 | 2641 | 2645 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
2001-ben a település lakosságának 99%-a magyar, 1%-a szlovák nemzetiségűnek vallotta magát.[14]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 83,8%-a magyarnak, 1,1% németnek mondta magát (16,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 49,8%, református 4,8%, görögkatolikus 0,2%, felekezeten kívüli 21,7% (22,3% nem nyilatkozott).[15]
2022-ben a lakosság 92,5%-a vallotta magát magyarnak, 0,3% németnek, 0,2% cigánynak, 0,1-0,1% ukránnak és lengyelnek, 3,2% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (7,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 39,2% volt római katolikus, 5,5% református, 0,5% görög katolikus, 0,1% evangélikus, 1,2% egyéb keresztény, 1,1% egyéb katolikus, 15,5% felekezeten kívüli (36,8% nem válaszolt).[16]
Nevezetességei
[szerkesztés]- Mocsáry-kastély: klasszicista stílusú, Marco Casagrande tervei alapján épült, jelenleg fogyatékosok rehabilitációs otthona.
- Kerti gloriett: nyolc toszkán oszlopon gyűrűs kőpárkány, fölötte félgömb alakú kupola látható.
- Római katolikus templom: a korábban összedőlt templom helyén épült 1767 és 1779 között; Sarlós Boldogasszony tiszteletére van felszentelve; késő barokk stílusú.
- Sárga Zsidó kocsma: a jelenlegi Rákóczi u. 255. szám alatt állt;[17] de már lebontották. Petőfi ebben a kocsmában írta Eger mellett című versét.
- Pincerendszer és barlanglakások: a legenda szerint egészen Miskolcig el lehetett menni bennük.
-
A kúria főhomlokzata
-
Az egykori Mocsáry-birtok gloriettje
-
A régi temető
-
A Mocsáry-sírbolt az andornaktályai régi temetőben
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Forráshivatkozás-hiba: Érvénytelen
<ref>
címke; nincs megadva szöveg a(z)24önkvál
nevű lábjegyzeteknek - ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ a b c Magyarország kistájainak katasztere. Szerkesztette Dövényi Zoltán. Második, átdolgozott és bővített kiadás. Budapest: MTA Földrajztudományi Kutatóintézet. 2010. ISBN 978-963-9545-29-8
- ↑ Kiss Lajos: Földrajzi nevek etimológiai szótára
- ↑ Archivált másolat. [2016. február 6-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. február 2.)
- ↑ Andornaktálya települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Országos Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Andornaktálya települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. november 29.)
- ↑ Andornaktálya települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. február 24.)
- ↑ Andornaktálya települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. február 24.)
- ↑ Andornaktálya települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. február 24.)
- ↑ Andornaktálya települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 22.)
- ↑ Andornaktálya települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. február 24.)
- ↑ a b Andornaktálya települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 23.) Forráshivatkozás-hiba: Érvénytelen
<ref>
címke, „19önkvál” nevű forráshivatkozás többször van definiálva eltérő tartalommal - ↑ A 2001-es népszámlálás nemzetiségi adatsora. [2010. január 18-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. augusztus 14.)
- ↑ Andornaktálya Helységnévtár
- ↑ Andornaktálya Helységnévtár
- ↑ [1]
További információk
[szerkesztés]- Flaskay Mihály úszóbajnok is Andornaktályáról származik
- Andornaktálya a Google Maps-en
- Andornaktálya a wiki.utikonyvem.hu oldalán
Egerszalók | Eger | Ostoros |
Demjén | Ostoros | |
Kerecsend | Nagytálya | Novaj |