Alsóbogát
Alsóbogát | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Dunántúl | ||
Vármegye | Somogy | ||
Járás | Kaposvári | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Süle Tibor (független)[1] | ||
Irányítószám | 7443 | ||
Körzethívószám | 82 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 221 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 19,82 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 12,01 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Alsóbogát weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Alsóbogát témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Alsóbogát község Somogy vármegyében, a Kaposvári járásban.
Fekvése
[szerkesztés]A somogyi dombvidéken, Kaposvártól 20 km-re északra fekvő zsákfalu. A Kaposvár–Fonyód úton közelíthető meg, amelyből Somogyjádon ágazik ki Alsóbogát felé egy 4 kilométeres bekötőút (Somogyjád belterületén Bogáti út). A többi szomszédos település, amelyekkel csak földutak kötik össze: Somogygeszti (2,8 km), Edde (2,4 km); Várda (5,3 km) és Magyaregres (11,2 km).
Vasútvonal nem érinti a települést, a faluhoz legközelebbi vasúti megállóhely Somogyjádon, Alsóbogáttól 6 km-re van: Somogyjád megállóhely.
Története
[szerkesztés]Alsóbogát (Bogát) már az Árpád-korban is lakott település volt; első ismert írásos említése Szent László királynak a szentmártoni Benedek-rendi apátság részére 1083-1095 években kiállított összeírólevelében maradt fenn.
1229-ben Bagat alakban a székesfehérvári káptalan birtokaként említették, melyet 1239-ben a káptalan a szentmártoni apátságnak engedett át.
Az 1332-1337. évi pápai tizedjegyzékben Vugath és Bugat alakban szerepelt; ekkor tehát már egyháza is volt.
1472-től a káptalan és a szentmártoni apátság birtoka volt.
Az 1580. évi török kincstári adójegyzék a koppányi náhijébe sorozta.
1660-ban a dézsmaváltságjegyzék szerint már a szigligeti vár tartozéka volt.
1726-ban a Lengyel és a Mérey családoké, 1733-ban pedig teljes egészében a Lengyel családé volt.
Később a település két részre szakadt: Alsóbogát a Boronkay családé, majd gróf Festetics Miklósé lett, aki itt 1830 körül kastélyt építtetett, amely a 20. század elején már Pallini Inkey László birtoka volt, Felsőbogát pedig a lengyeltóti Lengyel család után Vrancsics tábornok birtokába került, aki itt építtetett kastélyt. Később ez báró Puteány Sándor, majd a Gludovácz és Inkey családok birtokába került, 1856-ban pedig már gróf Zichy Károlyé volt.
A község határában a római korból származó leletek kerültek elő.
A település a rendszerváltás előtti időszakban közigazgatásilag Edde községhez tartozott, 1994-ben vált önálló községgé.
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1994–1998: Schrancz László (független)[3]
- 1998–2002: Süle Tibor (független)[4]
- 2002–2006: Süle Tibor (független)[5]
- 2006–2010: Süle Tibor (független)[6]
- 2010–2014: Süle Tibor (független)[7]
- 2014–2019: Süle Tibor (független)[8]
- 2019–2024: Süle Tibor (független)[9]
- 2024– : Süle Tibor (független)[1]
Népesség
[szerkesztés]A település népességének alakulása:
Lakosok száma | 256 | 244 | 239 | 211 | 221 | 221 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 95,2%-a magyarnak, 8,8% cigánynak, 0,8% németnek, 0,8% görögnek, 0,4% horvátnak, 0,4% szlováknak mondta magát (3,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 73,2%, református 2,4%, evangélikus 0,4%, görögkatolikus 0,8%, felekezet nélküli 13,6% (7,2% nem nyilatkozott).[10]
2022-ben a lakosság 89,1%-a vallotta magát magyarnak, 4,1% cigánynak, 1,8% németnek, 2,7% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (8,1% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 48,4% volt római katolikus, 2,3% református, 0,5% evangélikus, 1,4% egyéb katolikus, 14,9% felekezeten kívüli (32,6% nem válaszolt).[11]
Nevezetességei
[szerkesztés]- Festetics-kastély (nagykastély, klasszicista stílusú, 19. század közepe)
- Festetics–Inkey-kastély (kiskastély, 18. század)
- Halastavak
- Nepomuki Szent János-szobor (műemlék)
Képek
[szerkesztés]-
A felújítás alatt álló Festetics-kastély 2015-ben
-
Kiskastély
-
Nepomuki Szent János-szobor
Híres bogátiak
[szerkesztés]- Joáchimstadt Szilárd lelkész (1803. május 13. Devecser - 1871. április 20. Alsóbogát)
- Kalmár László matematikus (1905. március 27. Alsóbogát - 1976. augusztus 2. Mátraháza)
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Alsóbogát települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 14.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Alsóbogát települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. november 28.)
- ↑ Alsóbogát települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. február 24.)
- ↑ Alsóbogát települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. február 24.)
- ↑ Alsóbogát települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. február 24.)
- ↑ Alsóbogát települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2012. január 13.)
- ↑ Alsóbogát települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. január 28.)
- ↑ Alsóbogát települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 23.)
- ↑ Alsóbogát Helységnévtár
- ↑ Alsóbogát Helységnévtár