Ócsa
Ócsa | |||
![]() | |||
Az ócsai református templom, volt premontrei prépostsági templom épülete | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Közép-Magyarország | ||
Vármegye | Pest | ||
Járás | Gyáli | ||
Jogállás | város | ||
Polgármester | Bukodi Károly (Fidesz);[1] október 1-től Paul Tamás (BÉKE) | ||
Irányítószám | 2364 | ||
Körzethívószám | 29 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 9941 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 113,24 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 81,66 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Ócsa weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Ócsa témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Ócsa város Pest vármegyében, a Gyáli járásban, a budapesti agglomerációban, a fővárostól déli irányban 30 kilométerre.
Közigazgatási területéhez tartozik: Felsőbabád, Alsópakony, Czirják tanya, az Öregszőlők, Székes, Újerdő.
Fekvése
[szerkesztés]A szomszédos települések: észak felől Felsőpakony, északkelet felől Üllő, kelet felől Csévharaszt, délkelet felől Inárcs, dél felől Dabas, délnyugat felől Bugyi, nyugat felől Alsónémedi, északnyugat felől pedig Gyál.
Megközelítése
[szerkesztés]Közúton
[szerkesztés]Ócsa közigazgatási területén az országos fő közlekedési útvonalak közül az M5-ös autópálya és az 5-ös főút is keresztülhúzódik, így mindkettőn könnyen megközelíthető. A sztrádáról a 30-as kilométerénél lévő Ócsa–Üllő-csomópontnál kell letérni, ahonnan a 4603-as út vezet be a település központjába. Az 5-ös útról Budapest felől a legegyszerűbb már a város határában letérni, onnan a 4604-es út vezet be Ócsára. Alsónémedi irányából a 46 104-es, Dabas felől az 52 104-es úton érhető el a település központja az 5-ös útról. Érinti még Ócsát a 4601-es és a 4617-es út, a Bugyiba vezető 52 103-as és a 46 107-es számú mellékutak is.
Közúti tömegközlekedéssel
[szerkesztés]Budapest irányából a 635-ös és 636-os buszokkal közelíthető meg. A várost még érinti a 609-es, a 641-es, a 642-es és a 643-as buszok is, amik a szomszédos településekkel teremtenek kapcsolatot.
Vasúton
[szerkesztés]Ócsán a Budapest–Kecskemét-vasútvonal halad át, amelynek egy állomása van itt, Ócsa vasútállomás, melynek közúti megközelítését a központban induló, a 4604-es útból kiágazó 46 304-es út biztosítja. Az állomást a vonalon korábban Ócsai szőlők megállóhely követte, az azonban már megszűnt.
Az ősláp
[szerkesztés]Ócsa mellett terül el a Turjánvidék, Turjános vagy Öregturján nevű ősi tőzegláp. Ritka fajok, mint a rákosi vipera, a fekete gólya, a kerecsensólyom, a jégmadár, az ezüst sávos szénalepke élőhelye. Egyedülálló, 3575 hektáros jégkorszaki ősmocsár-maradvány. Az Ócsai Tájvédelmi Körzet a Duna–Ipoly Nemzeti Parkhoz tartozik.
Története
[szerkesztés]Ócsát az Árpád-kor óta folyamatosan lakják. Nevét 1235-ben említette először oklevél Alza néven. A premontrei szerzetesrend Szűz Mária tiszteletére emelt monostora a váradelőhegyi prépostság filiájaként jött létre, amely már 1235-ben is állt. A monostor helyén ma álló bazilika a román stílusú magyar építészet egyik legfontosabb emléke.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7c/Gazdas%C3%A1gi_%C3%A9p%C3%BClet_%2815512._sz%C3%A1m%C3%BA_m%C5%B1eml%C3%A9k%29.jpg/270px-Gazdas%C3%A1gi_%C3%A9p%C3%BClet_%2815512._sz%C3%A1m%C3%BA_m%C5%B1eml%C3%A9k%29.jpg)
1307 szeptember 29-én Károly Róbert király oklevelet is adott ki itt.
Lakossága 1600 körül református [1] hitre tért és birtokba vették a premontrei templomot. A reformátusok Mária Terézia királynőtől engedélyt kaptak a templom restaurálására, azonban az építés során a volt premontrei templom sok középkori részlete elpusztult.[3] A hagyományos református paraszti réteg az Alszegen élt, és sokáig jóval módosabbak voltak, mint a 18. században épült katolikus templom környékére később települt katolikusok. A katolikusok száma később, a csűrkerti parcellák kiosztásával, a földesúri majorságok létrejöttével, a babádi és alsópakonyi puszták benépesülésével gyorsan növekedett. Miután evangélikus és baptista gyülekezetek is megtelepedtek, a 20. század közepére a katolikusok és a protestánsok aránya ismét kiegyenlítődött.
Ócsa 1856 körül járási székhely lett.
Az 1950-es évektől az ócsaiak jelentős része a fővárosba ingázó ipari munkás lett, a vasúton túl kiparcellázott területekre pedig ismét sokan települtek be.
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Dr. Buza Attila (független)[4]
- 1994–1998: Dr. Buza Attila (Fidesz)[5]
- 1998–2000: Dr. Buza Attila (Fidesz)[6]
- 2001–2002: Dr. Buzáné Icsó Zsuzsanna (Fidesz)[7][8]
- 2002–2006: Dönti Károly (független)[9]
- 2006–2010: Dönti Károly (független)[10]
- 2010–2014: Bukodi Károly Zoltán (Fidesz)[11]
- 2014–2019: Bukodi Károly Zoltán (Fidesz-KDNP)[12]
- 2019–2024: Bukodi Károly (Fidesz)[1]
- 2024– : Paul Tamás (BÉKE; október 1-jével léphet hivatalba)
A településen 2001. március 25-én időközi polgármester-választást kellett tartani,[7] mert az előző polgármester 2000. október 16-án, közlekedési baleset következtében életét vesztette.[13][14]
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 9073 | 9166 | 9325 | 9642 | 9870 | 9941 |
2013 | 2014 | 2018 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 85%-a magyarnak, 1,3% cigánynak, 0,4% németnek, 0,6% románnak mondta magát (15% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 26,6%, református 18,7%, evangélikus 0,6%, görögkatolikus 0,9%, felekezeten kívüli 18,6% (30% nem nyilatkozott).[15]
2022-ben a lakosság 89,6%-a vallotta magát magyarnak, 1,3% cigánynak, 0,4% németnek, 0,4% románnak, 0,1-0,1% örménynek, bolgárnak, ukránnak, szlováknak, szerbnek és lengyelnek, 3% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (10,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 19,1% volt római katolikus, 13,9% református, 0,7% görög katolikus, 0,6% evangélikus, 0,1% ortodox, 4,1% egyéb keresztény, 0,6% egyéb katolikus, 20,2% felekezeten kívüli (40,4% nem válaszolt).[16]
Nevezetességei
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/16/Premontrei_kolostor_%C3%A9s_t%C3%A1jh%C3%A1z_l%C3%A9gi_fot%C3%B3n.jpg/265px-Premontrei_kolostor_%C3%A9s_t%C3%A1jh%C3%A1z_l%C3%A9gi_fot%C3%B3n.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9f/Reform%C3%A1tus_templom%2C_volt_premontrei_pr%C3%A9posts%C3%A1gi_templom_%287192._sz%C3%A1m%C3%BA_m%C5%B1eml%C3%A9k%29_4.jpg/265px-Reform%C3%A1tus_templom%2C_volt_premontrei_pr%C3%A9posts%C3%A1gi_templom_%287192._sz%C3%A1m%C3%BA_m%C5%B1eml%C3%A9k%29_4.jpg)
- A premontrei kolostor 13. századi román stílusú, háromhajós, kereszthajós bazilika. Épülete 1560 óta az ócsai református templom.
Nevezetessége, hogy a Szent László-legenda falképeinek néhány részlete látható a szentélyben, az északi falon.[17] Budapesthez ez a templom van a legközelebb azok közül, amelyben a Szent László legenda középkori ábrázolása látható.[18] Felújítását a 20. század elején, 1922-1924-ben Foerk Ernő budapesti építész tervei alapján végezték.
- Az 1778-ban nyitott temetőben 500 régi, jellegzetes, főleg helybéliek faragta kopjafa látható.
- Az Ócsai Tájház kiállításai
- Az öreghegy pincesora – mintegy 100, jellegzetesen alföldi, nyeregtetős, ollóágas, náddal fedett, hosszú hordógurító gádoron megközelíthető, többágú pince, tájképi és kultúrtörténeti érték[19]
- Ócsai Tájvédelmi Körzet – a fokozottan védett részek kivételével szabadon látogatható, fogadóháza a templom mellett van a dr. Békési Panyik Andor u. 4. számú házban
- Ócsai Madárvárta – Az Ócsai Tájvédelmi körzetben már több mint 20 éve működik Csörgő Tibor vezetésével az Ócsai Madárvárta.
- A turjánok gémtelepei kiemelt természetvédelmi értéket képviselnek.[19]
- A Szentháromságnak szentelt katolikus templom, melyet 1777-ben szenteltek föl.
- Turul-szobor[20]
Híres emberek
[szerkesztés]- Falu Tamás költő itt élt és itt nyert végső nyughelyet.
- Itt végezték ki a császáriak Halászy Károly honvédszázadost (Alsónémedi tanítóját) 1849. július 25-én.
- Itt született, szolgált 1945 és 1983 között, valamint itt hunyt el Békési (Panyik) Andor református lelkész, Kálvin-kutató.
- Ócsáról származik Nádas Tamás műrepülő világbajnok.
- Ócsáról származik és Ócsán nevelkedett Králl Kevin János filmrendező és forgatókönyvíró, a feltörekvő filmes szakma kiemelkedő alakja.
Testvértelepülések
[szerkesztés]Palást, Felvidék (Szlovákia), 1998 óta
Kose, Észtország, 2007 óta
Dalgety Bay, Skócia, 2015 óta
További képek
[szerkesztés]-
Református templom volt premontrei kolostor
-
Református templom volt premontrei kolostor
-
Református templom volt premontrei kolostor
-
Református templom volt premontrei kolostor
-
Szentháromság templom
-
Szentháromság templom
-
Tájház
-
Tájház
-
Tájház
-
Tájház
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Ócsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. május 31.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Az ócsai premontrei kolostor és temploma, latvany-terkep.hu
- ↑ Ócsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Ócsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 19.)
- ↑ Ócsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 28.)
- ↑ a b A 2001. március 25-én tartott időközi választások eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2001. március 25. (Hozzáférés: 2020. május 25.)
- ↑ A hivatkozott forrásból a választás részletes eredményei nem állapíthatók meg.
- ↑ Ócsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 28.)
- ↑ Ócsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 28.)
- ↑ Ócsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2020. június 29.)
- ↑ Ócsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. június 29.)
- ↑ Időközi önkormányzati választások 2001-ben (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2001 (Hozzáférés: 2020. május 25.)
- ↑ Autóbalesetben meghalt Ócsa polgármestere (magyar nyelven) (html). Index.hu, 2000. október 16. (Hozzáférés: 2020. május 25.)
- ↑ Ócsa Helységnévtár
- ↑ Ócsa Helységnévtár
- ↑ Ócsa, Pest megye, Magyarország, szentlaszlo.com
- ↑ A fővárostól kissé távolabb lévő ilyen másik templom Nógrádban Tereske.
- ↑ a b „Ócsa, ezerarcú vadon Budapest közelében” (hu-HU nyelven).
- ↑ Dobszay János (2012): Kis madárhatározó. HVG, 2012. december 22. 51–52. szám, 16–18.
Források
[szerkesztés]- Györffy György: Pest megye.
Irodalom
[szerkesztés]- Gerő, L. (1984): Magyar műemléki ABC. (Hungarian Architectural Heritage ABC.) Budapest
- Gerevich Tibor (1938): Magyarország román kori emlékei. (Die romanische Denkmäler Ungarns.) Egyetemi nyomda. Budapest
- Henszlmann Imre (1876): Magyarország ó-keresztyén, román és átmeneti stylü mű-emlékeinek rövid ismertetése, (Old-Christian, Romanesque and Transitional Style Architecture in Hungary). Királyi Magyar Egyetemi Nyomda, Budapest
- Dercsényi Dezső (1972): Román kori építészet Magyarországon. Corvina, Budapest
- László Gyula (1993): A Szent László-legenda középkori falképei. Tájak-Korok-Múzeumok Könyvtára 4. szám, Budapest
- Szőnyi O. (É.n.): Régi magyar templomok. Alte Ungarische Kirchen. Anciennes églises Hongroises. Hungarian Churches of Yore. A Műemlékek Országos Bizottsága. Mirályi Magyar Egyetemi Nyomda, Budapest.
- Száz Magyar Falu Könyvesháza: Ócsa, Száz Magyar Falu Könyvesháza Kht., 2000. Írta: Horváth Lajos, ISBN 963-9287-12-1
- Magyar Ilona, Magyar Mária: Az ócsai népviselet képeskönyve, 2009
További információk
[szerkesztés]- Ócsa honlapja
- Ócsa az utazom.com honlapján
- lap.hu linkgyűjtemény Ócsáról
- Az ócsai Kalimba Ütőegyüttes honlapja[halott link]
- Ötletpályázat szociális bérlakás-együttes beépítési és környezetalakítási javaslatának elkészítésére – e-epites.hu
- Az ócsai szociális bérlakás-építésre kiírt ötletpályázat eredménye – e-epites.hu
- Keresztényi Nándor: Harminc év történelem; Vörös Október Mgtsz., Ócsa, 1980
- Kopasz Margit–Sára János: Ócsa, Tájvédelmi körzet; Tájak, Korok, Múzeumok Egyesület, Bp., 1981 (Tájak, korok, múzeumok kiskönyvtára)
- Keresztényi Nándor: Az Ócsai Vörös Október Termelőszövetkezet negyven éves története; Vörös Október Mgtsz., Ócsa, 1988
- Az ócsai református templom; szerk. Lukács Zsuzsa et al.; Országos Műemléki Felügyelőség, Bp., 1991
- Magyar Sándor: Utcák, terek és intézmények Ócsán, 1992; Egressy Gábor Szabadidő Központ, Ócsa, 1993
- Tanösvény a Turjánban, Ócsa; szerk. Előd Réka et al.; Duna-Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság, Bp., 2003 (Cincér-füzetek)
- Ócsai népszokások. Bölcsőtől a koporsóig; gyűjt. Bereczkyné Magyar Mária, szerk. Magyar Ilona; Egressy Gábor Kht., Ócsa, 2003
- Selyem-réti tanösvény, Ócsa; szerk. Nagy László et al.; Duna-Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság, Bp., 2004 (Cincér-füzetek)
- 30 éves az Ócsai Kulturális Napok, 1976–2006; Egressy Gábor Kht., Ócsa, 2006
- Fedezze fel az Ócsai Tájvédelmi Körzetet!; szerk. Kővári Anita; 2. jav. kiad.; Duna-Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság, Bp., 2008
- 125 évre emlékezünk. Az Ócsai Baptista Gyülekezet története; szerk. Kovács Géza; Ócsai Baptista Gyülekezet, Ócsa, 2012
- Ezerarcú Ócsa. Album Ócsa várossá válásának 10. évfordulója alkalmából meghirdetett fotóverseny és novellapályázat alkotásaiból; szerk. Kertészné Molnár Anna; Önkormányzat, Ócsa, 2015