Norvégia
Ehhez a szócikkhez további forrásmegjelölések, lábjegyzetek szükségesek az ellenőrizhetőség érdekében. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts a szócikk fejlesztésében további megbízható források hozzáadásával. |
Norvégia (norvégul: Norge (bokmål), Noreg (nynorsk); északi lappul: Norga), vagy hivatalos nevén a Norvég Királyság (norvégul: Kongeriket Norge (bokmål), Kongeriket Noreg (nynorsk); északi lappul: Norgga gonagasriika), egy skandináv ország Észak-Európában. Az ország szárazföldi határát keleten Svédország, északkeleten Finnország és Oroszország jelenti, míg délen a Skagerrak tengerszoroson át Dániával van vízi összeköttetése. Az állam a Skandináv-félsziget nyugati és északnyugati részét teszi ki, amelyhez hozzátartozik a Jan Mayen-sziget és a Spitzbergák területe, továbbá külbirtokai az I. Péter-sziget az Antarktisz közelében és a Bouvet-sziget az Atlanti-óceán déli részén. Norvégia továbbá igényt tart a Maud királyné földre, amely azonban az Antarktisz-egyezmény hatálya alá esik, így nemzetközileg nem elismert. Az ország területe 385 203 négyzetkilométer, mellyel a világ 67. és Európa 6. legnagyobb országa. Területe gyéren lakott, óceáni partszakasza a fjordjairól ismert.
Norvégia a skandináv térséggel együtt a világ legfejlettebb térségét alkotja az információs társadalom, az emberi jogok és a jövedelmi egyenlőség területén. Emberi fejlettségi indexe (HDI) alapján a legfejlettebb állam a Földön.[6] HDI besorolása: nagyon magas. Társadalmi berendezkedése alkotmányos monarchia és képviseleti demokrácia, ahol a norvég alkotmány értelmében a hatalmi ágak megoszlanak a parlament, azaz a Storting, a kabinet és a Legfelsőbb Bíróság között. Államfője az ország királya, V. Harald. A bennszülött számiknak bizonyos mértékű önrendelkezésük van a számi parlamenten keresztül. Norvégia volt az egyik alapítója a NATO-nak, továbbá tagja az Európai Szabadkereskedelmi Társulásnak, az Európa- és az Északi Tanácsnak, az Európai Gazdasági Térségnek, a WTO-nak, OECD-nek és a schengeni övezetnek is, de nem tagja az Európai Uniónak.. Fővárosa és egyben legnagyobb városa: Oslo.
Nevének eredete
[szerkesztés]A norvég elnevezést először a viking korban, a 10. század utolsó harmadában jegyezték le, de hasonló óangol változata már 880-ból ismert. Akkoriban „az északi útvonal (Nor - vegr) mentén élők” jelentést hordozta, a Kattegat partjaitól egészen a Lofoten-szigetekig, sőt attól északra, a partmenti hajózási útvonal közelében élő óskandináv népességet jelentette.[7]
A középkori norvég történeti hagyomány azonban egy másik etimológia szerint inkább egy legendás királytól eredeztette az ország nevét: a Historia Norvegiae szerint egy bizonyos Nor király nevéből származik az ország neve, akit a latin nyelvű krónika mellett a Saga Olafs Tryggvasonar is említ.[7]
Földrajza
[szerkesztés]Norvégia Észak-Európában, a Skandináv-félsziget nyugati részén fekszik. Az ország túlnyomó részét a Skandináv-hegység borítja. Fjordokkal és szigetek ezreivel erősen tagolt partvonala több mint 25 000 km hosszú. Az országot keleten 2542 km-es szárazföldi határ választja el Svédországtól, Finnországtól és Oroszországtól. Nyugatról és délről a Norvég-tenger, az Északi-tenger és a Skagerrak, északról pedig a Barents-tenger határolja.
A norvég szárazföld legdélibb pontja Lindesnes világítótornya, a legészakibb (és egyben a kontinentális Európa legészakibb pontja) Kinnarodden. Az ország és egyben Észak-Európa legmagasabb pontja a Jotunheimen nemzeti parkban található 2469 méteres Galdhøpiggen.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/df/Terytoria_zale%C5%BCne_Norwegii.png/180px-Terytoria_zale%C5%BCne_Norwegii.png)
A Norvég Királyság részét képezi Svalbard és Jan Mayen-sziget is. A Bouvet-sziget az Atlanti-óceán déli részén és az I. Péter-sziget a Csendes-óceánon Norvégia függő területei (de nem részei a királyságnak); ezeken kívül jogot formál az antarktiszi Maud királyné földre is, ahol az állandó Troll kutatóállomás működik.
323 802 km²-es területével (Svalbard, Jan Mayen és más tengeren túli területek nélkül) nagyobb, mint Olaszország vagy az Egyesült Királyság, de az ország nagy része hegyvidékes, korábban gleccserek által szabdalt terület. A legnevezetesebb földrajzi formák a fjordok: mély, gleccservájta völgyek, amelyeket a kainozoikumi eljegesedés máig tartó interglaciálisában a tenger elárasztott. A leghosszabb a Sogne-fjord. Számos gleccser és vízesés is található az országban. Nyugat-Norvégia fjordjai – a Geiranger-fjord és a Nærøy-fjord – a természeti világörökség részei.
Az ország főként gránit és gneisz sziklákon fekszik, de a pala, a mészkő és a homokkő is gyakori.
Norvégiát hagyományosan öt földrajzi régióra tagolják:
-
Jellemző norvég falusi táj
-
A Nærøy-fjord
-
Reine környéke az ország északi részén
-
Tájkép, Preikestolen
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bd/Aurora_%26_sunset.jpg/250px-Aurora_%26_sunset.jpg)
Éghajlat
[szerkesztés]A Golf-áramlatnak köszönhetően a szélességi fokon szokásosnál magasabb a hőmérséklet és több a csapadék, főként a partvidéken. A négy évszak egyértelműen elkülönül; a belső területeken kevesebb a csapadék, és hidegebbek a telek. Az ország északi része szubarktikus, míg Svalbard sarkvidéki tundra éghajlatú.
A napsütéses órák száma évszakonként jelentősen eltér. Az északi sarkkörön túli területeken a nyári nap le sem nyugszik (innen ered az „éjféli nap országa” kifejezés), de a délebbi területeken is mintegy napi 20 órán át tart a világosság.
Élővilág
[szerkesztés]Nemzeti parkok
[szerkesztés]Történelem
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a7/Vikings-Voyages.png/200px-Vikings-Voyages.png)
A mai Norvégia területén elhelyezkedő kis királyságokat meghódítva Széphajú Harald 872-ben megalapította az egységes norvég államot.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e7/Kalmar_Union_ca._1400.svg/200px-Kalmar_Union_ca._1400.svg.png)
A merész viking hajósok felfedezték és benépesítették Izlandot. 1000 körül eljutottak Grönlandra és az észak-amerikai partokra is. A 13. században sikerült megszilárdítani a királyi hatalmat. Norvégia meghódította Grönlandot és Izlandot, s 1319 és 1363 között Svédországgal, valamint 1380-tól Dániával perszonálunióban állt. Ezt követően az ország történelme szorosan összefonódott a szomszédos skandináv államokéval. 1397 és 1524 közt Norvégia Dániával és Svédországgal együtt a Margit királynő által 1397-ben létrehozott kalmari unió részét képezte. 1523-ban Svédország kivált az Unióból, így az egy év múlva felbomlott. Norvégia Dánia egyik tartománya lett, vagyis Dánia királyai 1814-ig Norvégia uralkodói is voltak. 1537-ben Norvégiában bevezették a protestantizmust, megszüntették a trondheimi érsekséget. Megszűnt a zarándoklat Nidarosba, Szent Olaf sírjához, ami elvágta Norvégia kulturális és gazdaság kapcsolatait Európa többi részével. Ettől kezdve az egyházi jövedelmek Koppenhágába folytak. Egyébként is a koppenhágai királyi udvarban összpontosult Norvégia intellektuális és gazdasági ereje.
1814-ben a kieli békében Dánia lemondott Norvégiáról, ám Svédország katonai erővel ismét perszonálunióba kényszerítette, ami 1905. június 7-éig állt fenn. A 19. században virágzott a norvég romantikus nemzeti mozgalom, a norvégok igyekeztek kialakítani saját nemzeti karakterüket. A mozgalom a kulturális élet minden területére kiterjedt, beleértve az irodalmat (Henrik Wergeland, Bjørnstjerne Bjørnson, Peter Christen Asbjørnsen, Jørgen Moe, Henrik Ibsen), a festészetet (Hans Gude, Edvard Munch, Adolph Tidemand), a zenét (Edvard Grieg). Szabályozták a nyelvet. Ennek eredményeként ma Norvégiában két írott nyelv van, mindkettő hivatalos formája a norvégnak: a bokmål és a nynorsk.
Norvégia 1905. június 7-én békésen elvált Svédországtól. Miután az államformáról döntő népszavazáson a monarchia többséget kapott a köztársasággal szemben, a norvég kormány meghívta a trónra Carl dán herceget és a parlament egyhangúlag királlyá választotta őt. A VII. Haakon nevet vette fel, Norvégia középkori független királyai után. 1898-ban minden férfi szavazati jogot kapott, 1913-ban pedig minden nő is.
Mindkét világháborúban semleges kívánt maradni Norvégia, de a második világháborúban 1940. április 9-én Németország megtámadta. A szövetségesek is tervezték Norvégia megszállását, és a brit flotta elaknásította Norvégia partmenti vizeit, ugyancsak 1940 áprilisában. Norvégiát felkészületlenül érte a meglepetésszerű német támadás, de két hónapon át katonailag ellenállt. A megszállás idején Norvégiáé volt a világ negyedik legnagyobb kereskedelmi flottája. Ezek a hajók nem kerültek német kézre, hanem részt vettek a szövetségesek minden hadműveletében Dunkerque kiürítésétől a normandiai partraszállásig.
A háború után a szociáldemokraták jutottak hatalomra, a hidegháború idején ők irányították az országot. 1949-ben Norvégia csatlakozott a NATO-hoz, szoros szövetségese volt az Amerikai Egyesült Államoknak. Két népszavazást is tartottak a csatlakozásról az Európai Unióhoz; mindkétszer a csatlakozás ellenzői győztek kis többséggel: 1972-ben és 1994-ben is.
Államszervezet és közigazgatás
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/95/Oslo_palace1.jpg/220px-Oslo_palace1.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d1/Harald_V_of_Norway_in_Slovenia_in_2011_%28crop%29.jpg/150px-Harald_V_of_Norway_in_Slovenia_in_2011_%28crop%29.jpg)
Alkotmány, államforma
[szerkesztés]Norvégia parlamentáris-demokratikus alapokon álló, alkotmányos monarchia. Az állam feje a király: ő a fegyveres erők főparancsnoka, és az egyház feje. Az uralkodó jelenleg V. Harald (1991. január 17-e óta).
Törvényhozás, végrehajtás, igazságszolgáltatás
[szerkesztés]Legfelső törvényhozó szerve a Storting nevű parlament, a norvég parlamentarizmus bevezetése óta (1884) Norvégia legjelentősebb politikai testülete. 165 tagja van, akiket négyévenként választanak meg. A mandátumokat az arányos képviselet elve alapján osztják szét.
Legfelsőbb végrehajtó szerve az Államtanács, melyet a király megbízására a választásokon győztes párt alakít meg. A kormányt a Storting képviselői közül választják.
Politikai pártok
[szerkesztés]- Munkáspárt (szociáldemokrata)
- Haladás Párt (liberál-konzervatív)
- Konzervatív Párt
- Szocialista Baloldali Párt
- Keresztény Néppárt
- Centrumpárt
- Venstre (szociálliberális)
- Vörös Választási Szövetség (marxista)
Közigazgatási beosztás
[szerkesztés]- Lásd még: a Norvégia hagyományos régiói cikket
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/87/Map_Norway_political-geo.png/350px-Map_Norway_political-geo.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a3/Fylkesinndeling2024_original.webp/220px-Fylkesinndeling2024_original.webp.png)
# | Megye (2024)[8] | Székhely |
---|---|---|
3 | ![]() |
Oslo |
11 | ![]() |
Stavanger |
15 | ![]() |
Molde |
18 | ![]() |
Bodø |
31 | ![]() |
Sarpsborg |
32 | ![]() |
Oslo |
33 | ![]() |
Drammen |
34 | ![]() |
Hamar |
39 | ![]() |
Tønsberg |
40 | ![]() |
Skien |
42 | ![]() |
Kristiansand |
46 | ![]() |
Bergen |
50 | ![]() |
Steinkjer |
55 | ![]() |
Tromsø |
56 | ![]() |
Vadsø |
Megye (2017) | Székhely | Népesség (fő) | Régió |
---|---|---|---|
![]() |
Oslo | 573 326 | Østlandet |
![]() |
Arendal | 113 518 | Sørlandet |
![]() |
Drammen | 271 252 | Østlandet |
![]() |
Vadsø | 75 207 | Észak-Norvégia |
![]() |
Hamar | 194 236 | Østlandet |
![]() |
Bergen | 503 100 | Vestlandet |
![]() |
Molde | 266 600 | Vestlandet |
![]() |
Steinkjer | 134 118 | Trøndelag |
![]() |
Bodø | 240 527 | Észak-Norvégia |
![]() |
Lillehammer | 187 723 | Østlandet |
![]() |
Oslo | 2 454 712 | Østlandet |
![]() |
Stavanger | 472 300 | Vestlandet |
![]() |
Leikanger | 109 700 | Vestlandet |
![]() |
Trondheim | 351 805 | Trøndelag |
![]() |
Skien | 171 333 | Østlandet |
![]() |
Tromsø | 161 771 | Észak-Norvégia |
![]() |
Kristiansand | 177 906 | Sørlandet |
![]() |
Tønsberg | 240 398 | Østlandet |
![]() |
Sarpsborg | 284 493 | Østlandet |
Védelmi rendszer
[szerkesztés]Népesség
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f2/Bj%C3%B8rvika_TRS_060605.jpg/200px-Bj%C3%B8rvika_TRS_060605.jpg)
Általános adatok
[szerkesztés]Norvégia lakosság 5 323 933 (2018) éves növekedése 0,4%. A bevándorlás teszi ki a lakosság növekedésének több mint felét, a bevándorlók a lakosság 7,9%-át tették ki 2005-ben.
Népességének változása
[szerkesztés]Lakosok száma | 3 581 239 | 3 784 539 | 3 985 258 | 4 099 702 | 4 209 488 | 4 336 613 | 4 513 751 | 4 768 212 | 5 213 985 | 5 550 203 |
1960 | 1967 | 1974 | 1981 | 1988 | 1994 | 2001 | 2008 | 2016 | 2023 |
Legnépesebb települések
[szerkesztés]Legnagyobb 20 település (2022. évi becslés)[9] | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
# | Település | Népesség | # | Település | Népesség | ||
1 | Oslo | 709 037 | 11 | Sandnes | 82 548 | ||
2 | Bergen | 289 330 | 12 | Tromsø | 77 992 | ||
3 | Trondheim | 212 660 | 13 | Ålesund | 67 520 | ||
4 | Stavanger | 146 011 | 14 | Sandefjord | 65 574 | ||
5 | Bærum | 129 874 | 15 | Nordre Follo | 62 245 | ||
6 | Kristiansand | 115 569 | 16 | Sarpsborg | 59 038 | ||
7 | Drammen | 103 291 | 17 | Tønsberg | 58 561 | ||
8 | Asker | 97 784 | 18 | Skien | 55 924 | ||
9 | Lillestrøm | 91 515 | 19 | Bodø | 53 259 | ||
10 | Fredrikstad | 84 444 | 20 | Moss | 51 240 |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/55/Population_density_of_Norway_counties.png/200px-Population_density_of_Norway_counties.png)
Etnikai megoszlás
[szerkesztés]2012-ben a teljes népesség 86,2% -a tartozott a norvég etnikai csoporthoz.[10]
Norvégiába folyamatosan bevándorlók érkeznek, főleg Dél-Ázsiából, a Közel-Keletről, ÉK-Afrikából és Kelet-Európából. 2020-ban közel 800 ezer emigránst, illetve mintegy 190 ezer olyan norvégiai születésűt tartottak nyilván, akinek mindkét szülője emigráns volt.[11]
No. | Bevándorlók eredete[12] | Számban (2020-ban)[11] |
---|---|---|
1. | ![]() |
115 416 |
2. | ![]() |
47 304 |
3. | ![]() |
44 773 |
4. | ![]() |
43 273 |
5. | ![]() |
41 674 |
6. | ![]() |
36 000 |
7. | ![]() |
31 026 |
8. | ![]() |
22 268 |
9. | ![]() |
28 258 |
10. | ![]() |
26 334 |
Vallási megoszlás
[szerkesztés]A 2010-es években a népesség kb. 71,5% -a tartozik a nemzeti evangélikus Norvég Egyházhoz.[13] Vannak más keresztény felekezetek is, amelyek együttesen a népesség kb. 5% -át teszik ki. Ide tartozik a norvég pünkösdi mozgalom, a római katolikus egyház, a baptisták, az Üdvhadsereg, a metodisták vagy a hetednapi adventisták.
Nyelv
[szerkesztés]Az ország hivatalos nyelve a norvég. Két írott változata a bokmål és a nynorsk.
Az országban sok nyelvjárást is beszélnek, amelyek között nagy különbségek is lehetnek. Hat hivatalos kisebbségi nyelv is létezik; ezek közé tartoznak a számi nyelvek is.[14]
Oktatási rendszer
[szerkesztés]Egyetemek
[szerkesztés]Egyetem | Alapítva | Hallgatók száma | Munkavállaló |
---|---|---|---|
![]() |
1811 | 30.345 | 4.600 |
Bergeni Egyetem [2] | 1946 | 17.000 | 3.000 |
Tromsøi Egyetem [3] – a "világ legészakibb egyeteme" | 1972 | 9.000 | 2.500 |
![]() |
1996 (több műszaki egyetem összevonásából) | 20.000 | 3.500 |
![]() |
2005 (volt főiskola) | 2.800 | 870 |
![]() |
2005 (volt főiskola) | 9.000 | 910 |
Agderi Egyetem [7] Archiválva 2011. október 5-i dátummal a Wayback Machine-ben | 2007 (zuvor Hochschule Agder) | 8.000 | 800 |
![]() |
2011 (volt főiskola Oslóban és Akershusban) | 20.000 | 2.100 |
Nord universitet [9] | 2016 (volr több főiskola) | 12.000 | 1.200 |
![]() |
2018 (volt főiskola) | 18.000 | 1.360 |
Szociális rendszer
[szerkesztés]Az egészségügyi kiadások a GDP 9,07%-át teszik ki. A gyermekhalandóság alacsony: 1000-ből 2 gyerek hal meg. A születéskor várható élettartam 81,5 év.[15]
Gazdaság
[szerkesztés]Gazdasági mutatók | ||
---|---|---|
GDP (nominális) | 579,3 mrd $ (2022) | [16] |
GDP növekedési ráta | 3% (2023 Q1) | [17] |
Egy főre jutó GDP (PPP) | 114 899 $ (2022) | [18] |
Államadósság | 176,9 mrd € (2021) | [19] |
Államadóssági ráta | 42,7% (2021) | [19] |
Infláció | 6,7% (2023. május) | [20] |
Foglalkoztatottsági ráta | 70,1% (2023. május) | [21] |
Munkanélküliségi ráta | 3% (2023. május) | [22] |
Minimálbér | Nincs törvényileg előírt, kötelező minimálbér. | [23] |
Bérnövekedés üteme | 4,5% (2023 Q1) | [24] |
Jegybanki alapkamat | 3,75% (2023. június) | [25] |
SZJA | 38,2% (2023) | [25] |
ÁFA (általános) | 25% (2023) | [26] |
TAO | 22% (2023) | [25] |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bb/Sveriges_BNP-capita_2006-2013.svg/200px-Sveriges_BNP-capita_2006-2013.svg.png)
Képek ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
Az állam területének csaknem háromnegyede terméketlen. Az Oslói- és a Trondheimi-medencén kívül a fjordok keskeny partszegélyein találhatók művelhető földek.
Az ipari forradalom előtt Norvégia gazdasága nagyrészt a mezőgazdaságon, a fakitermelésen és a halászaton alapult. A norvégok általában szűkös körülmények között éltek, bár az éhínség ritka volt. Napjainkban az egy főre eső GDP itt az egyik legmagasabb a világon.
Gazdasági életében a kőolaj és a tenger játssza a legfőbb szerepet.
Az 1980-as évek óta a kőolajipar volt a legjövedelmezőbb ipar a norvég állam számára. A kitermelt kőolaj szinte egészét exportálják, ezáltal óriási jövedelemre tesznek szert. A készletek gyors fogyatkozása miatt azonban hamarosan elveszítheti az ország e legjelentősebb jövedelemforrását. A gazdasági visszaesés megakadályozása érdekében létrehozták a Nemzeti Kőolaj Alapot, amelyre évek óta félretesznek az állami költségvetésből. 2017-re Norvégia állami vagyonalapja elérte az egybillió, avagy ezer milliárd dollárt.[27]
Norvégia – az állandó, bő vízhozamú, nagy esésű folyókra telepített vízerőműveknek köszönhetően – első az egy főre jutó villamosenergia termelésben a világon. Ennek az energiának a segítségével a következő iparágakat tudják fenntartani: színesfémkohászat, aluminiumtermelés, ötvözetgyártás, ammóniaelőállítás, elektrokémiai ipar.
Távlatilag jelentős gazdasági szerepe lehet az ország délkeleti részén 2024-ben felfedezett, európai viszonylatban nagyon jelentős ritkaföldfém-oxid lelőhelynek.[28]
A meleg Golf-áramlat és a hideg parti vizek öve rengeteg halat biztosít. Norvégia halászata és halfeldolgozó ipara Európában vezető helyen áll. A legjelentősebb zsákmány, a legfontosabb kiviteli cikkek – a halkonzerv és a mélyhűtött hal – alapját képező tőkehal és hering. A halat úszó halfeldolgozó gyárakban dolgozzák fel. A halkonzerven és a mélyhűtött halon kívül hallisztet és halolajat is készítenek.
A halászat mellett kiemelkedő szerepet játszik az ország életében a tengerhajózás. Az ország rendelkezik bérfuvarozásra is alkalmas kereskedelmi flottával. A tenger egész éven át jégmentes, ezért az országon belüli kereskedelemben és teherforgalomban is nagy szerepet játszik.
Külkereskedelem
[szerkesztés]- Főbb exportcikkek: kőolaj és kőolajtermékek, gépek és berendezések, megmunkált fémek, vegyi anyagok, hajók, hal
- Főbb importcikkek: gépek és berendezések, vegyi anyagok, fémek, élelmiszerek
Főbb kereskedelmi partnerek 2017-ben:[29]
- Export:
Egyesült Királyság 21,1%,
Németország 15,5%,
Hollandia 9,9%, Svédország 6,6%, Franciaország 6,4%, Belgium 4,8%, Dánia 4,7%, Egyesült Államok 4,6%
- Import:
Svédország 11,4%,
Németország 11%,
Kína 9,8%, USA 6,8%, Dél-Korea 6,7%, Dánia 5,4%, Egyesült Királyság 4,7%
Közlekedés
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0d/Stamvegnett_pr_2002.png/160px-Stamvegnett_pr_2002.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f7/NSB_BM73_at_Oslo_S_20080327.jpg/200px-NSB_BM73_at_Oslo_S_20080327.jpg)
Norvégiának vízi szállítási hagyományai vannak, de a közúti, vasúti és légi közlekedés fontossága jelentősen növekedett a 20. század során. 2008-ban az utasszállítás 8% -a tömegközlekedéssel történt; a közúti szállítás pedig a meghatározó szállítási mód.[30]
Közút
[szerkesztés]2008-ban Norvégiában a közúti hálózat 92 ezer km, amelyből 72 ezer km volt burkolt és 664 km autópálya.[31] Autópályák csak a legnagyobb városok környékén vannak.
Az alacsony népsűrűség miatt a tömegközlekedés kevésbé van kiépítve Norvégia vidéki területein, de a városokban és a városok környékén fejlett a tömegközlekedés.
A 2010-es években az egy főre jutó hibrid elektromos járművek állománya Norvégiában volt a világon a legnagyobb, Oslo-ra pedig a világ elektromos autóinak "fővárosa"-ként tekintettek.[32][33][34]
Vasút
[szerkesztés]Vízi
[szerkesztés]A fjordokban és sok sziget közlekedésében a kompok nélkülözhetetlen szállítási eszközök.
Legnagyobb kikötők :[35]
Légi
[szerkesztés]Telekommunikáció
[szerkesztés]Hívójel prefix | LA-LN, JW-JX, 3Y |
ITU zóna | 28 |
CQ zóna | 14 |
Kultúra
[szerkesztés]Norvégia kultúrája szorosan kapcsolódik az ország történelméhez és földrajzához. A 19. században a norvég kultúra virágzott, amikor az irodalom, a művészet és a zene területén tettek erőfeszítéseket az önálló identitás elérésére. Ez ma folytatódik az előadóművészetben, valamint a kiállítások, kulturális projektek és műalkotások állami támogatásának eredményeként.[36]
Turizmus
[szerkesztés]2008-ban Norvégia a 17. helyet foglalja el a Világgazdasági Fórum utazási és turisztikai versenyképességi jelentésében.[37] A turizmus a 2016. évi jelentés szerint a bruttó hazai termék 4,2% -át tette ki.[38] Az országban tizenöt emberből egy dolgozik az idegenforgalom területén.[39] A turizmus szezonális Norvégiában. A turisták több mint fele májustól augusztusig látogatja meg az országot.[39]
A leginkább látogatott helyszínek az Innovasjon Norge alapján, amely éves jelentéseket készít az ország leglátogatottabb turisztikai látványosságairól:
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/ca/Fl%C3%B8ibanen.jpg/220px-Fl%C3%B8ibanen.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/89/Holmenkollen_ski_jump.jpg/220px-Holmenkollen_ski_jump.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fb/V%C3%B8ringfossen.jpg/220px-V%C3%B8ringfossen.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/46/Geirangerfjord_.jpg/220px-Geirangerfjord_.jpg)
Kulturális:
No. | nevezetesség | típus | hely | látogatók, 2007 |
---|---|---|---|---|
1 | Fløibanen | siklóvasút | Bergen | 1 131 707 |
2 | Holmenkollbakken és Holmenkollen Sí Múzeum | sízés, síugró hely | Oslo | 686 857 |
3 | Bryggen | Bergen | 583 510 | |
4 | Kristiansand Zoo | szórakozás | Kristiansand | 532 044 |
5 | Tusenfryd | szórakozás | Ås | 501 235 |
6 | Flåm Line | vasút | Flåm | 457 545 |
7 | Hadeland Glassverk | üveggyártás | Jevnaker | 431 400 |
8 | Fredrikstad | erőd és az óváros | Fredrikstad | 372 360 |
9 | Viking Hajómúzeum (Vikingskipshuset på Bygdøy) | múzeum | Oslo | 314 560 |
10 | Hunderfossen Familiepark | szórakozás | Øyer/Lillehammer | 270 500 |
Természeti:
No. | nevezetesség | típus | hely | látogatók, 2006 |
---|---|---|---|---|
1 | Vøringsfossen | vízesés | Eidfjord | 655 000 |
2 | Trollstigen | út | Åndalsnes | 563 331 |
3 | Kjosfossen | vízesés | Flåm | 457 400 |
4 | Geiranger-fjord | fjord | Geiranger | 423 643 |
5 | Låtefossen | vízesés | Odda/Hardanger | 420 000 |
6 | Steinsdalsfossen | vízesés | Norheimsund/Hardanger | 300 000 |
7 | Nærøyfjorden | Fjord | Aurland | 297 038 |
8 | Briksdalsbreen | gleccser | Olden/Stryn | 280 000 |
9 | Sognefjellsvegen | út | Lom-Luster | 253 953 |
10 | Atlanti-óceáni út | út | 64. sz. út egy szakasza |
Sport
[szerkesztés]A labdarúgás, a sífutás a biatlon és a kézilabda a legnépszerűbb sportágak az országban.[40]
Labdarúgás
[szerkesztés]Az egyik legismertebb futballklub a Rosenborg BK, ami többször szerepelt már a Bajnokok Ligájában is.
A női labdarúgó-válogatott az egyik legsikeresebb nemzeti csapat. A válogatott egyszer nyert világbajnokságot (1995); két alkalommal Európa-bajnokságot (1987, 1993) és egy olimpiai bajnoki címet is szereztek a 2000-es játékokon.
Olimpia
[szerkesztés]Úszás terén Norvégia 2012. április 30-án vesztette el egy olimpiai ezüstérmes, világ- és Európa-bajnok mellúszóját, Alexander Dale Oent, aki 26 évesen egy amerikai edzőtáborban vesztette életét. Ő volt az első norvég úszó, aki érmet tudott szerezni egy világversenyen.
Kézilabda
[szerkesztés]A norvég kézilabda válogatott sokszor volt eredményes rangos tornákon:
Világbajnoki győzelem: 1999, 2011, 2015 Európa-bajnoki győzelem: 1998, 2004, 2006, 2008, 2010, 2014, 2016.
Olimpiai aranyérem: 2008, 2012.
A legismertebb norvég kézilabda csapatok a Larvik HK és a Vipers Kristiansand.
Az utóbbi évek legeredményesebb játékosa Stine Bredal Oftedal, akit kétszer választottak a világ legjobbjának.
Jégkorong
[szerkesztés]Egyéb
[szerkesztés]Többszörös világbajnok sakkozójuk Magnus Carlsen.
Ünnepek
[szerkesztés]Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ https://www.ssb.no/befolkning/folketall/statistikk/befolkning
- ↑ Worldometers
- ↑ Worldometers 2020
- ↑ Human Development Report 2023/2024 (angol nyelven). United Nations Development Programme, 2024. március 13. [2024. március 13-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2024. március 13.)
- ↑ Arealstatistics for Norway 2019. Kartverket, mapping directory for Norway, 2019. (Hozzáférés: 2019. március 26.)
- ↑ 2019 Human Development Index Ranking | Human Development Reports. hdr.undp.org. [2020. május 18-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. június 17.)
- ↑ a b Pósán 93. o.
- ↑ a b Fylkesinndelingen fra 2024 (norvég nyelven). Regjeringen, 2022. július 5. (Hozzáférés: 2024. március 5.)
- ↑ https://www.citypopulation.de/en/norway/cities/
- ↑ Archived copy. [2013. február 6-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. február 6.)
- ↑ a b Immigrants and Norwegian-born to immigrant parents, 1 January 2020 (norvég nyelven). Statistics Norway
- ↑ emigránsok és emigránsoktól norvégiai születésűek
- ↑ Church of Norway, 2016 Statistisk Norway 2017-05-03
- ↑ https://www.regjeringen.no/no/tema/urfolk-og-minoriteter/nasjonale-minoriteter/midtspalte/minoritetssprakpakta/id86936/
- ↑ http://hdr.undp.org/en/countries/profiles/NOR |hozzáférés 2014-11-5
- ↑ https://data.worldbank.org/indicator/NY.GDP.MKTP.CD?locations=NO
- ↑ https://hu.tradingeconomics.com/norway/gdp-growth-annual
- ↑ https://data.worldbank.org/indicator/NY.GDP.PCAP.PP.CD?locations=NO&view=chart%2C
- ↑ a b https://countryeconomy.com/national-debt/norway
- ↑ https://hu.tradingeconomics.com/norway/inflation-cpi
- ↑ https://hu.tradingeconomics.com/norway/employment-rate
- ↑ https://hu.tradingeconomics.com/norway/unemployment-rate
- ↑ https://hu.tradingeconomics.com/norway/minimum-wages
- ↑ https://hu.tradingeconomics.com/norway/wage-growth
- ↑ a b c https://hu.tradingeconomics.com/norway/indicators
- ↑ https://hu.tradingeconomics.com/norway/sales-tax-rate
- ↑ 1 000 000 000 000 dollár van Norvégia nyugdíjalapjában. (Hozzáférés: 2017. szeptember 19.)
- ↑ Norvégiában megtalálták Európa legnagyobb ritkaföldfém-lelőhelyét (Hvg.hu, 2024-06-12. Hozzáférés: 2024-07-06)
- ↑ CIA World Factbook
- ↑ Statistics Norway: Transport. (Hozzáférés: 2008. július 15.)
- ↑ Central Intelligence Agency: Norway, 2008. [2020. május 6-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. július 15.)
- ↑ Agence France-Presse. „Electric cars take off in Norway”, The Independent, 2011. május 15.. [2011. május 17-i dátummal az eredetiből archiválva] (Hozzáférés: 2011. október 9.)
- ↑ European Association for Battery, Hybrid and Fuel Cell Electric Vehicles (AVERE): Norwegian Parliament extends electric car until 2018. AVERE, 2012. szeptember 3. [2013. október 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. április 10.)
- ↑ Ole Henrik Hannisdahl: Eventyrlig elbilsalg i 2011 (norwegian nyelven). Grønn bil, 2012. január 9. [2012. február 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. január 14.) See table "Elbilsalg i 2011 fordelt på måned og merke" (Electric vehicle sales in 2011, by month and brand) to see monthly sales for 2011.
- ↑ Archivált másolat. [2020. július 26-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. július 26.)
- ↑ Norway's Culture. Encarta. Archiválva 2009. október 28-i dátummal a Wayback Machine-benRetrieved 28 November 2008. 2009-10-31.
- ↑ World Economic Forum's Travel & Tourism Report Highlights the Importance of Environmental Sustainability. World Economic Forum, 2008. [2008. március 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. március 6.)
- ↑ Statistics Norway (2016). „Key Figures for Norwegian travel and tourism”. Innovation Norway. [2018. április 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. április 3.)
- ↑ a b Statistics Norway (2016). "Key Figures for Norwegian travel and tourism" (PDF). Innovation Norway. Retrieved 3 April 2018.
- ↑ http://209.85.135.132/search?q=cache:JSTnUjRA8YYJ:https://bora.uib.no/bitstream/1956/1971/1/Masteroppgave_%2520YtreEide.pdf+mest+popul%C3%A6re+%22sport+i+norge%22+ski+fotball&cd=7&hl=no&ct=clnk&gl=no[halott link]
<references>
címkében definiált <ref>
címkének nincs név attribútuma.Források
[szerkesztés]- ↑ Pósán: Pósán László: Skandinávia a középkorban. Debrecen: Debreceni Egyetemi Kiadó. 2012. ISBN 978 963 318 213 0
További információk
[szerkesztés]- Hivatalos oldal
- Norvégia Térkép Kalauz Archiválva 2007. november 14-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Norvégia térképe
- ↑ Lappok: Kádár Zoltán – Nils-Aslak Valkepää – Kirste Paltto: Lappok. Klemetti Näkkäläjärvi. Budapest: Nap Kiadó. 2014. ISBN 978 963 332 062 4
- ↑ Zelei: Zelei Anna: Norvég utakon: Kalandozások a fjordok között. Budapest: Fekete Sas. 2019. 485. o.