פורטל:חיפה
חֵיפָה (בערבית: حَيْفَا - חַיְפַא) היא העיר השלישית באוכלוסייתה בישראל, והיא משמשת כעיר נמל וכמרכז המטרופולין הצפוני. שורשיה מגיעים עד המאה ה-3 לפנה"ס. היא משתרעת על אזורים מישוריים שלמרגלות הר הכרמל, על חופי הים התיכון וכן על שטחים נרחבים על ההר עצמו. |
![הגנים הבהאיים ומקדש הבאב בחיפה](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5b/Israel_-_Haifa_-_Bahai_Gardens_004.jpg/150px-Israel_-_Haifa_-_Bahai_Gardens_004.jpg)
המרכז הבהאי העולמי הוא המרכז המנהלי והדתי של הדת הבהאית, השוכן בצפון ישראל - בערים חיפה ועכו ובסביבותיהן. המרכז כולל את אתרי העלייה לרגל הבהאים העיקריים ואת המבנים המשמשים משכן למוסדות הבינלאומיים של הדת, ובהם מבני משרדים, בתים לעולי רגל, ספריות, ארכיונים, מרכזי מבקרים, מקדשים וגנים נרחבי ידיים. שורשיו של המרכז הבהאי העולמי בשהותו של הבהאא אללה בארץ ישראל בתקופת השלטון העות'מאני, במחצית השנייה של המאה ה-19.
כל הפעילות הבהאית במישור הבינלאומי מרוכזת על ידי המרכז הבהאי העולמי, ובכלל זה ניתוב משאבים וקבלת החלטות המשליכות על הדת הבהאית כולה. בית הצדק העולמי השוכן בחיפה הוא הסמכות העליונה של הדת, והוא נעזר בפעולותיו במרכז ההוראה הבינלאומי הסמוך ובמוסדות הבהאים האחרים.
מבני המרכז הבהאי העולמי וסביבותיהם, ובמיוחד המתחם הבהאי על הר הכרמל ומתחם אל-באהג'ה בעכו, מעוצבים בקפידה, תוך שימת דגש על יופי, אסתטיקה ועיצוב נופי הנחשבים לעקרון חשוב בדת הבהאית. הם מהווים מוקד עלייה לרגל לבהאים מרחבי העולם, ויעד תיירותי לתיירים ולמבקרים אחרים. בשנת 2008 הוכרזו 26 ממבני המרכז השוכנים ב-11 אתרים שונים בחיפה ובגליל המערבי כאתר מורשת עולמית.
|
לעיתים שמות רחובות מוחלפים בעקבות אירועים אקטואליים, או כהתרסה. שדרות הציונות בחיפה הן רחוב ראשי העולה אל הכרמל ששינה את שמו פעמיים. הרחוב נקרא תחילה "דרך ההר" ולאחר הקמת המדינה שונה שמו ל"שדרות או"ם", כהוקרה לאומות המאוחדות על התמיכה בהקמת מדינת ישראל בכ"ט בנובמבר 1947. אולם ב-1975 קיבלה עצרת האו"ם את החלטה 3379 שהשוותה את הציונות לגזענות, ובעקבות החלטה זו שינתה שוב עיריית חיפה את שם הרחוב לשדרות הציונות, כמחאה על החלטת האו"ם. הרחוב נשאר קרוי שדרות הציונות למרות ביטול ההחלטה מאוחר יותר, בקבלת החלטה 4686 בעצרת הכללית ב-16 בדצמבר 1991.
- 1873–1877 נג'יב אפנדי אל-יאסין
- 1877–1881 אחמד אפנדי ג'לבי
- 1881–1884 מוסטפא בר אל-סאלח
- 1885–1903 מוסטפא פאשה אל-ח'ליל
- 1904–1910 ג'אמל צאדק
- 1910–1911 רפעת אל-צאלח
- 1911–1913 אברהים אל ח'ליל
- 1914–1920 חסן שוכרי
- 1920–1927 עבד אל-רחמן אל-חאג'
- 1927–1940 חסן שוכרי
- 1940–1951 שבתי לוי
- 1951–1969 אבא חושי
- 1969–1973 משה פלימן
- 1974–1975 יוסף אלמוגי
- 1975–1978 ירוחם צייזל
- 1978–1993 אריה גוראל
- 1993–2003 עמרם מצנע
- 2003–2003 גיורא פישר
- 2003–2018 יונה יהב
- 2018–2024 עינת קליש-רותם
- 2024– יונה יהב
ערך מרכזי: התפתחות אורבנית של חיפה
שכונות עיקריות: מרכז הכרמל - הדר הכרמל - המושבה הגרמנית - העיר התחתית - נווה שאנן - כבאביר - בת גלים - אחוזת שמואל - חליסה - קריית חיים - קריית שמואל - רמת ויז'ניץ - כרמל מערבי - כרמל צרפתי - דניה - קריית רבין (קריית הממשלה המחוזית בחיפה)
מבנים מוניציפליים וממשלתיים: בניין עיריית חיפה - מגדל המפרש
מוזיאונים: מוזיאון העיר חיפה - מוזיאון חיפה לאמנות - מוזיאון טיקוטין לאמנות יפנית - המוזיאון הלאומי למדע, טכנולוגיה וחלל - המוזיאון לתולדות המחשב האישי בישראל - מוזיאון הכט - קסטרא - המוזיאון הימי הלאומי - מוזיאון ההעפלה וחיל הים - מוזיאון רכבת ישראל - המוזיאון לפרהיסטוריה ע"ש משה שטקליס - מוזיאון דגון - מוזיאון מאנה כץ
מבני ציבור שונים: מרכז קונגרסים בינלאומי חיפה - מגדל חברת החשמל - בית החולים האיטלקי - אצטדיון סמי עופר - ממגורות דגון - מגדל אשכול - בית הכט - בית הגפן - בית החסד - גשר רושמיה
מפה סכמטית של המושבה הגרמנית – מסומנים מספרי הבתים של הטמפלרים שנותרו עד ימינו (המספרים מציינים את מספרי הבתים בשדרות בן-גוריון) | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
מפה סכמטית של המושבה הגרמנית – מסומנים מספרי הבתים של הטמפלרים שנותרו עד ימינו (המספרים מציינים את מספרי הבתים בשדרות בן-גוריון) |
![מגדל אשכול](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/99/Eshkol_tower_haifa_u.jpg/100px-Eshkol_tower_haifa_u.jpg)
אוניברסיטת חיפה (מגדל אשכול) - הטכניון - האקדמיה לעיצוב ולחינוך ויצו חיפה - המרכז האקדמי כרמל - שאנן - המכללה האקדמית הדתית לחינוך - המכללה האקדמית הערבית לחינוך בישראל - חיפה - האקדמית גורדון - בית הספר הריאלי - בית בירם - תיכון דתי יבנה - הפנימייה הצבאית לפיקוד - בסמ"ת - גן החיות הלימודי חיפה - מרכז חינוך ליאו בק - מפגשים ברכס
מתקנים: אצטדיון סמי עופר - היכל הספורט רוממה - אצטדיון קריית אליעזר
קבוצות:
ראו גם: כדורגלני מכבי חיפה - מאמני מכבי חיפה - כדורגלני הפועל חיפה - מאמני הפועל חיפה
![]() |
![]() |
![]() |
גורדי שחקיםמוסדות תרבות ואמנות
|
פסטיבליםגניםמרכזי מסחר ובילוי
|
שרידי יישובים קדומים |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/he/thumb/3/3f/%D7%9E%D7%A4%D7%AA_%D7%AA%D7%97%D7%91%D7%95%D7%A8%D7%AA_%D7%97%D7%99%D7%A4%D7%94_%D7%97%D7%93%D7%A9%D7%94.png/270px-%D7%9E%D7%A4%D7%AA_%D7%AA%D7%97%D7%91%D7%95%D7%A8%D7%AA_%D7%97%D7%99%D7%A4%D7%94_%D7%97%D7%93%D7%A9%D7%94.png)
תרשים של מערך התחבורה הציבורית בחיפה:
רכבת ישראל (בשחור), כרמלית (בכחול), מטרונית (בצהוב), רכבל חיפה (בירוק), רכבלית (באדום) ותחנות אוטובוסים מרכזיות מרכזית המפרץ ומרכזית חוף הכרמל
קסטרא הוא שמו של מרכז קניות ואמנויות המצוי במבואות הדרומיים של חיפה. המבנה קרוי על שם היישוב "קסטרא" מהתקופה הביזנטית, שהתגלה בקרבת המקום בו מצוי מרכז הקניות.
בניגוד למרכזי קניות אחרים, מרבית שטחי המבנה מוקצים לגלריות ולשטחי מוזיאונים. לאורך קירו החיצוני של המבנה תמונת קיר מאריחי חרסינה, מעשה ידי האמן פרופסור ארי בראור. ציור קיר זה מתאר את סיפורי התנ"ך ובהם: אדם וחווה, סולם יעקב, יוסף, שמשון הגיבור, דוד ובת שבע, דוד וגוליית ויהושוע בן נון. בתוך כיפת מרכז הקניות מצוי ציור קיר נוסף רחב ממדים, מהגדולים במדינת ישראל.
באתר מספר גלריות ושני מוזיאונים: מוזיאון קסטרא - מוזיאון ארכאולוגי המציג את הממצאים שהתגלו במקום מהתקופה הביזנטית; בובה של מוזיאון - מוזיאון בובות המציג ב-80 מוצגים את ההיסטוריה של העם היהודי.
- רשימת ערכים חסרים בנושא חיפה שכדאי לכתוב!
- כתבו או תרגמו כל הערכים החסרים שכדאי לכתוב - רשימה אוטומטית שנוצרת על פי אתר ויקינתונים.