יהודה צבי ברנדויין (מקובל)
![]() | |
לידה |
מרץ 1903 י"א באדר ה'תרס"ג צפָת, האימפריה העות'מאנית ![]() |
---|---|
פטירה |
אפריל 1969 (בגיל 66) י"ח בניסן ה'תשכ"ט ירושלים, ישראל ![]() |
מקום קבורה |
הר המנוחות ![]() |
מדינה |
ישראל ![]() |
תקופת הפעילות |
?–1969 ![]() |
תלמידיו |
מרדכי שיינברגר ![]() |
![]() ![]() |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4c/PikiWiki_Israel_20074_Religion_in_Israel.jpg/220px-PikiWiki_Israel_20074_Religion_in_Israel.jpg)
הרב יהודה צבי הרש ברנדויין (מכונה רב ההסתדרות, י"א באדר תרס"ג, מרץ 1903 – י"ח בניסן תשכ"ט, אפריל 1969) היה ראש המחלקה הדתית בהסתדרות ומקובל. גיסו ואחד מממשיכי דרכו של הרב יהודה לייב הלוי אשלג, "בעל הסולם".
ביוגרפיה
[עריכת קוד מקור | עריכה]נולד בצפת למקובל הרב אברהם ברנדויין ולחנה לבית וייסבלום. היה דור שישי בארץ, מצד אביו נצר לשושלת אדמור"י אליק-סטרטין, ומצד אמו צאצא לרבי אלימלך מליז'נסק ולרבי לוי יצחק מברדיצ'ב.
בזמן מלחמת העולם הראשונה נסע להונגריה, שם למד תורה מפי רבי יואל טייטלבוים - האדמו"ר מסאטמר. כשחזר לירושלים למד בישיבות חיי עולם ושער השמיים. התקרב ל"בעל הסולם" והחל ללמוד אצלו קבלה. אשתו של הרב אשלג, בתו של הרב מאיר יוסף אברמוביץ, חסיד גור, שידכה לו את אחותה הצעירה, לאה. הוסמך לרבנות על ידי הרב אברהם יצחק קוק והרב יוסף חיים זוננפלד.
נחשב אחד מממשיכי דרכו של הרב יהודה אשלג. חיבר ספרים בקבלה, בהם הוצאה מחדש של כתבי האר"י עם הערות.
בשנת 1957 נבחר לשמש ראש המחלקה הדתית בהסתדרות הכללית.[1] ב-1967 עבר להתגורר ברובע היהודי, החל בהקמת ישיבה והיה האדמו"ר של חסידות סטרטין בירושלים. כיום פועלת שם, ברובע היהודי, ישיבת "קול יהודה" הקרויה על שמו. בית הכנסת המשרת את הישיבה נמצא בסמוך לכניסה המערבית (הראשית) אל בית כנסת החורבה.
בנו, הרב אברהם ברנדווין, מילא את מקומו כמנהיגה של חסידות סטרטין. בתו נשואה לרב מרדכי שיינברגר, רבהּ של קהילת אור הגנוז. בת נוספת הייתה נשואה לרבי אריה לייביש מז'מיגראד. בן דודו היה הרב יוסף שמואל ברנדויין-מוריה. הרב שרגא ברג הוא מתלמידיו.
מספריו
[עריכת קוד מקור | עריכה]- פירוש "מעלות הסולם" לתיקוני הזוהר
לקריאה נוספת
[עריכת קוד מקור | עריכה]- יונתן מאיר, "גילוי וגילוי בהסתר: על 'ממשיכי' הרי"ל אשלג, ההתנגדות להם והפצת ספרות הסוד", קבלה ט"ז, תשס"ז, עמ' 151–258
- ידיד נפשי, 3 כרכים, בהוצאת המרכז לקבלה
קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- שרגא הר-גיל, רבם של פועלים, דבר, 25 בספטמבר 1959
- האדמו"ר של ההסתדרות, מעריב, 21 בספטמבר 1960, עמ' 23
- התייחדות עם זכרו של הרב ברנדווין ז"ל, דבר, 14 באפריל 1969, עמ' 2
- סעדיה לוי, לזכר נעדרים: הרה"ג י. צ. ברנדוין, דבר, 10 ביוני 1969, עמ' 11
- א. ארליך, הרב יהודה צבי ברנדוין, דבר, 13 במאי 1970, עמ' 12
- אריאל הורוביץ, להפוך ממקבל לנותן - כתבה על הרב יהודה ברנדוויין ובנו, הרב אברהם, מקור ראשון, מוסף "שבת", 22 במרץ 2013
יהודה צבי בן אברהם ברנדוין (1903-1969), דף שער בספרייה הלאומית
הערות שוליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ^ שלמה קמינקר, האדמו"ר מסטרטין - בצמרת ה"הסתדרות", חרות, 3 בספטמבר 1957, עמ' 2