רשות מחוקקת
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/87/Legislation_Terminology_Map.png/300px-Legislation_Terminology_Map.png)
רשות מחוקקת היא הרשות האחראית על חקיקת החוקים במדינה, ולעיתים מהווה רשות מבקרת על הרשות המבצעת[1]. ברוב הדמוקרטיות הייצוגיות בעולם ישנן שלוש זרועות שלטוניות הנבדלות זו מזו. הרשות המחוקקת בדרך כלל מכונה בשם "פרלמנט" (parliament), או 'בית נבחרים'.
הרשות המחוקקת של מדינת ישראל היא הכנסת.
תפקיד
[עריכת קוד מקור | עריכה]הרשות המחוקקת היא הגוף שתפקידו לקבוע את הנורמות של המדינה, לרוב בדרך של חוקים: חקיקת חוקים חדשים, וכן ביטול ותיקון חוקים קיימים. לרשויות מחוקקות שונות ברחבי העולם שמות שונים, וכן שיטות החקיקה ומבנה הרשות משתנה ממדינה למדינה.
בשיטה הפרלמנטרית, העם בוחר את נציגיו לרשות המחוקקת והיא הממנה את הרשות המבצעת או מאשרת את הרכבה. שיטה זו היא שיטת הבחירה הקיימת כיום במדינת ישראל. לעומת זאת, בשיטת בחירה ישירה, העם בוחר הן את חברי הרשות המחוקקת והן את ראש הרשות המבצעת, כך שהרשות המבצעת תלויה פחות ברשות המחוקקת.
ישנן רשויות מחוקקות המורכבות מבית מחוקקים אחד (כך בישראל, בה הכנסת היא בית המחוקקים היחיד), וישנן רשויות בנות שני בתי מחוקקים המכונים בית עליון ובית תחתון (כך בארצות הברית, בה חוק צריך לעבור את אישור בית הנבחרים (הבית התחתון) והסנאט (הבית העליון)). לעיתים כוללות רשויות מחוקקות שלושה ואפילו ארבעה בתי נבחרים, או שלושה גופים (כך הדבר בממלכה המאוחדת ובממלכות חבר העמים, בהם הפרלמנט הבריטי מורכב מבית תחתון – בית הנבחרים הבריטי, בית עליון – בית הלורדים ומהמונרך המאשר את החוקים).
ברוב השיטות הפרלמנטריות הבית התחתון הוא החזק מבין שני בתי המחוקקים, אולם ישנן שיטות בהם לשני בתי הנבחרים מעמד שווה או מעמד דומה.
רשות מחוקקת יכולה להתקיים גם בדיקטטורות. במקרה זה מצויות סמכויות הרשות בידי אדם אחד (הדיקטטור, ולא בידי גוף נבחר).
גם במדינות דמוקרטיות מצויות סמכויות שונות של הרשות המחוקקת בידי גופים שאינם מהווים חלק מבית המחוקקים. חלק מסמכויות אלה מצויים בידי גופים השייכים לרשויות אחרות ובהם הרשות המבצעת והרשות השופטת, ולעיתים לשרי ממשלה ולגופי צבא ושיטור (השייכים לרשות המבצעת) וכן לגופים שיפוטיים (השייכים לרשות השופטת) יש סמכויות להתקין תקנות[2]. בשטחי יהודה ושומרון אשר בשליטת ישראל, נתונות סמכויות החקיקה באפן חלקי בידי המושל הצבאי, והחוקים המתקבלים בכנסת טעונים אישור מצידו על מנת שיחולו בהם[3].
היו שיטות ממשל בהן לא היווה הפרלמנט חלק מהרשות המחוקקת. כך למשל באימפריה העות'מאנית, לא היה הפרלמנט, שהתכנס לעיתים רחוקות חלק מהרשות המחוקקת. כל סמכויות החקיקה היו נתונות בידי הסולטאן, והפרלמנט נחשב גוף מייעץ בלבד.
רמות ממשל
[עריכת קוד מקור | עריכה]הרשות המחוקקת קיימת בכל רמות השלטון. במדינה פדרלית תתקיים רשות מחוקקת הן ברמה הפדרלית, והן ברמה המדינתית, ובהתאם יפעלו בתי מחוקקים מדינתיים לצד הרמה הפדרלית.
ברמת השלטון המקומי יכולות סמכויות החקיקה להיות בידי גוף מבצע (שר בממשלה או ראש עיר) או בידי אספה מחוקקת (כגון מועצת עיר).
ראו גם
[עריכת קוד מקור | עריכה]קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- אסף שפירא, הליכי מינוי שופטים – מבט השוואתי, באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה, 25 באפריל 2012
הערות שוליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ^ תפקיד הפיקוח של הרשות המחוקקת על הרשות המבצעת – הרשות המחוקקת כרשות מבקרת, אתר המכון הישראלי לדמוקרטיה
- ^ סעיף 1 לחוק הפרשנות, התשמ"א–1981 מגדיר חיקוק – "חוק או תקנה"; כינוי משותף זה משקף את העובדה שמבחינות רבות אין הבדל בין חוק לתקנה, שהרי שניהם יוצרים נורמה כללית שיש לציית לה.
- ^ ת"א (מחוזי ירושלים) 4103/02 עיזבון המנוח ג'סאן יוסף מוסא עזיזה ז"ל נ' אמג'ד עיסא מוחמד אלעזה, תק-מח 2009(3), 3400, 3415 (2009)
חוק ומשפט | ||
---|---|---|
ענפים עיקריים | משפט ציבורי • משפט חוקתי • משפט מנהלי • משפט פלילי • דיני חיובים • דיני חוזים • דיני נזיקין • דיני עשיית עושר ולא במשפט • דיני קניין • דיון אזרחי • דיון פלילי • משפט בינלאומי פומבי • דיני היושר | |
תחומים נוספים | משפט ימי • דיני חדלות פירעון • דיני תאגידים • דיני הגבלים עסקיים • משפט בינלאומי פרטי • דיני הגנת הצרכן • דיני משפחה • דיני ירושה • קניין רוחני • דיני עבודה • משפט צבאי • דיני מיסים • דיני נאמנות | |
מקורות המשפט | חוקה • חוק • תקנות • צו • תקדים • קודקס • מנהג • פקודה • אסדרה | |
שיטות משפט | משפט קאנוני • המשפט המקובל • המשפט הקונטיננטלי • המשפט הרומי • משפט עברי • שריעה • יאסה • השיטה האינקוויזיטורית • השיטה האדברסרית | |
תורת המשפט | פוזיטיביזם משפטי • פורמליזם משפטי • ריאליזם משפטי • הגישה הביקורתית למשפט • משפט הטבע • משפט השוואתי • הגישה הפמיניסטית למשפט • ניתוח כלכלי של המשפט • מחשבה מדינית | |
מוסדות ובעלי תפקידים | רשות מחוקקת • הרשות השופטת • רשות מבצעת • שופט • עורך דין • בוררות |