הרפורמה המשפטית בישראל (2023)
הרפורמה המשפטית או המהפכה המשפטית היא יוזמת חקיקה שקידמה ממשלת ישראל השלושים ושבע לביצוע שינויים מהותיים במערכת המשפט בישראל.
את התוכנית הציג שר המשפטים וסגן ראש הממשלה יריב לוין, בתמיכת ראש הממשלה בנימין נתניהו.[1] בין השינויים בתוכנית המקורית נכללו אישור פסקת התגברות והסדרת פסילת חוקים, ביטול עילת הסבירות, הגדרת תפקיד הייעוץ המשפטי כמייעץ לא מחייב ושינוי הרכב הוועדה לבחירת שופטים.[2][3] התוכנית הוצגה ב-4 בינואר 2023, שישה ימים לאחר השבעת ממשלת ישראל השלושים ושבע.
כנגד החקיקה עלתה תנועת מחאה נרחבת, המבקרת בחריפות את מהלכי הרפורמה. רבים מן המוחים רואים בחקיקה ניסיון הפיכה משטרית וטוענים כי מטרת התוכנית הנה ביטול אופייה של מדינת ישראל כדמוקרטיה ליברלית.[4][5][6]
ב-23 במרץ 2023 אושר בכנסת חוק הנבצרות שיש שרואים בו חלק מרפורמה זו. ב-27 במרץ, לאור התעצמות המחאות ושביתת ראשי המשק, ההסתדרות החדשה וועד רשות שדות התעופה, הודיע בנימין נתניהו על השהיית חקיקת הרפורמה וכניסה לשיחות משא ומתן מול האופוזיציה בבית הנשיא. ביוני 2023, בעקבות אי הסכמות בין הקואליציה והאופוזיציה לגבי בחירת נציגי הוועדה לבחירת שופטים, הופסקו השיחות בבית הנשיא ומהלכי החקיקה של הרפורמה התחדשו. ב-24 ביולי 2023 אושר בכנסת החוק לצמצום עילת הסבירות. לאחר שהוגשו עתירות נגד החוק, ב-1 בינואר 2024 פסל בית המשפט העליון את החוק ברוב של 8 מתוך 15 בטענה שהכנסת השתמשה לרעה בסמכות המכוננת בחקיקה זו, כיון שלדבריו חקיקה זו חותרת נגד היסודות הדמוקרטיים של המדינה. ב-3 בינואר 2024 בית המשפט העליון קבע ברוב של 6 מתוך 11 כי תוקפו של חוק הנבצרות יידחה לכנסת הבאה משום שהחוק בתחולתו המיידית הינו חוק פרסונלי ונועד לשרת תכלית פרסונלית מובהקת.
לאחר פרוץ מלחמת חרבות ברזל היו שטענו שהרפורמה נעצרה או הושהתה עד לתום הלחימה,[7] אולם במאי 2024 טענה היועצת המשפטית לממשלה, גלי בהרב-מיארה, כי המהלכים של הממשלה לקראת חוק הגיוס והניסיון להוציא את הייעוץ המשפטי מעיסוק בנושא הם ניסיון של הממשלה להמשיך את הרפורמה ולבצע "רפורמה שקטה וסמויה מהעין וניסיון לפוליטיזציה של מערכות ציבוריות".[8][9]
רקע
ערכים מורחבים – המשפט בישראל, המהפכה החוקתית, הפרדת הרשויות בישראל
בשנת 2011 הציע חבר הכנסת יריב לוין מהליכוד לשנות את הרכב הוועדה לבחירת שופטים.[10] בשנת 2013 ניסה לקדם, יחד עם חברת הכנסת איילת שקד, מספר הצעות חוק, בהן הגבלת סמכות בג"ץ לפסול חוקים, אפשרות לחוקק מחדש חוק שפסל בג"ץ, הענקת סמכות לכנסת לבחור את נשיא בית המשפט העליון ושינוי הרכב הוועדה לבחירת שופטים.[11] בראיון שנערך בשנת 2019 פרש לוין את משנתו בהרחבה, ובמסגרתו פירט את כל סעיפי הרפורמה המשפטית שהוא מתכנן לבצע.[12]
בשנת 2021 נכללה בהסכמים הקואליציוניים הקמת ועדה בראשות שר המשפטים גדעון סער, במטרה לייצר הצעת חוק שתסדיר את היכולת של בג"ץ לפסול חוקים או חלקים מהם, ולקבוע באילו מקרים הכנסת יכולה לעקוף פסילה של בג"ץ. בנוסף החוק המתוכנן יועד להקשות על שינוי וחקיקה של חוקי יסוד.[13]
עיקרי התוכנית
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c1/Yariv_Levin_1_%28cropped%29.jpg/150px-Yariv_Levin_1_%28cropped%29.jpg)
ב-4 בינואר 2023, לאחר השבעתו לתפקיד שר המשפטים בממשלת ישראל השלושים ושבע, הציג לוין את תוכניתו לשינויים במערכת המשפט. בנאומו פירט את 4 המטרות המרכזיות של הרפורמה בעיניו: "אני משיק היום את השלב הראשון של רפורמת המשילות שתכליתה - חיזוק הדמוקרטיה, שיקום המשילות, השבת האמון במערכת המשפט והשבת האיזון בין שלוש רשויות השלטון".[14] לעומת זאת, רבים ממתנגדיה של התוכנית רואים בה הפיכה משטרית, שמטרתה הגדלת כוחה של הממשלה והחלשת מערכת המשפט, באופן הפוגע בישראל כמדינה דמוקרטית. לוין פירט את עיקרי הרפורמה המוצעת:
מגבלות על פסילת חוקים עקב אי-חוקתיות
- תחוקק פסקת התגברות.
- בית המשפט לא יוכל לדון בחוקי יסוד.
- פסילת חוקים תתאפשר בבית המשפט העליון בלבד, בהרכב מלא של 15 שופטים, וברוב של 80%.
- הגבלת משך הדיון על פסילת החוק.
מינוי השופטים
- הרחבת הוועדה לבחירת שופטים מתשעה חברים לאחד עשר, בהם שבעה שימונו על ידי הקואליציה, אחד מהאופוזיציה ושלושה שופטים. שניים מהשופטים ימונו על ידי נשיא בית המשפט העליון בכפוף לזכות וטו של שר המשפטים.
- ביטול הבחירות החשאיות בכנסת לבחירת חבריה בוועדה. במקום זאת ימונו ראשי ועדת הכנסת וועדת החוקה, חוק ומשפט כנציגי הקואליציה, ויו"ר הוועדה לענייני ביקורת המדינה כנציג האופוזיציה.
- שינוי הרוב הנדרש למינוי שופטי בית המשפט העליון לרוב רגיל, במקום שבעה מתשעת חברי הוועדה (לבחירת שופטים של יתר הערכאות, מלבד העליון, נדרש רוב רגיל גם לפני הרפורמה).
- עריכת שימוע פומבי בועדת החוקה, חוק ומשפט למועמדים לכהונה בבית המשפט העליון.
- ביטול שיטת הסניוריטי. נשיא בית המשפט העליון לא יהיה השופט הוותיק ביותר בבית המשפט העליון, אלא ייבחר על ידי הוועדה לבחירת שופטים ואף יוכל להיות אדם שמעולם לא כיהן כשופט בבית משפט העליון.[15]
ביטול עילת הסבירות
ביטול שימוש בעילת הסבירות לפסילת הוראות שהתקבלו על ידי ממשלת ישראל, אחד משריה או ראש הממשלה, בהתאם לחוק וכללי המנהל.[16]
היועצים המשפטיים
מינוי היועץ המשפטי לממשלה והיועצים במשרדים בידי הממשלה והשרים, הגדרת חוות דעתם ככזו שאינה מחייבת את הממשלה, ומתן אפשרות לממשלה לייצוג משפטי עצמאי בבית המשפט.
תהליך החקיקה
מינוי שופטים
ב-13 בפברואר 2023 הונחו על שולחן הכנסת לקריאה ראשונה שתי הצעות חוק מטעם ועדת החוקה, חוק ומשפט – הצעת חוק-יסוד: השפיטה (תיקון מס' 3) (חיזוק הפרדת הרשויות) והצעת חוק בתי המשפט (תיקון מס' 105) (הוראות לעניין הוועדה לבחירת שופטים), התשפ"ג–2023.[17]
הצעת חוק-יסוד: השפיטה כוללת שינוי של הרכב הוועדה לבחירת שופטים להרכב הבא:
הוועדה תהיה של תשעה חברים, שהם –
- (א) נשיא בית המשפט העליון, וכן שני שופטים שיצאו לקצבה שימנה שר המשפטים בהסכמת נשיא בית המשפט העליון;
- (ב) שר המשפטים, יהיה יושב ראש הוועדה, ושני שרים אחרים שתקבע הממשלה;
- (ג) שלושה חברי הכנסת, שהם יושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט ושני חברי כנסת אחרים, אחד מסיעות הקואליציה ואחד מסיעות האופוזיציה.
עוד מוצע שהוועדה תוכל לפעול בהרכב חסר של חמישה מחבריה (במקום שבעה בחוק הקיים) ושהחלטותיה יתקבלו ברוב דעות של המשתתפים בהצבעה, אלא אם נאמר אחרת בחוק היסוד.
מרכיב שלישי בהצעה הוא הקביעה שלבית המשפט אין סמכות לדון בתוקפו של חוק יסוד.
הצעת חוק בתי המשפט כוללת תיקונים משלימים לאלה של חוק-יסוד: השפיטה. היא מפרטת כיצד ייבחרו חברי הוועדה לבחירת שופטים, ובנוסף קובעת שהמועמדים לשיפוט בבית המשפט העליון יוצגו להערות הציבור ויופיעו בפני ועדת החוקה, חוק ומשפט, לפני שהוועדה לבחירת שופטים תדון בעניינם.
ההצעות אושרו בקריאה ראשונה ב-20 בפברואר 2023.[18]
מגבלות על פסילת חוקים עקב אי-חוקתיות
ב-14 במרץ אישרה הכנסת בקריאה ראשונה[19] את הצעת חוק-יסוד: השפיטה (תיקון מס' 4) (ביקורת שיפוטית בעניין תוקפו של חוק).[20] לפי ההצעה, פסילת חוקים תתאפשר בבית המשפט העליון בלבד, בהרכב מלא של 15 שופטים, וברוב של 80%. הפסילה תתאפשר רק אם בית המשפט קבע שהתקיים אחד מאלה:
- (א) החוק סותר בבירור הוראה בחוק יסוד שהרוב הנדרש לשינויה או התנאים לפגיעה בה קבועים בחוק יסוד;
- (ב) החוק לא התקבל בכנסת ברוב או במספר הקריאות הדרושים לקבלתו על פי חוק יסוד, חוק או תקנון הכנסת.
בית המשפט העליון לא ידון בפסילת חוק הכולל הוראת התגברות, כלומר נכתב בו במפורש שהוא תקף על אף האמור בחוקי היסוד.
השהיית החקיקה וחידושה
ב-27 במרץ, לאור התעצמות המחאות ושביתת ההסתדרות החדשה הודיע בנימין נתניהו על השהיית חקיקת הרפורמה וכניסה לשיחות משא ומתן מול האופוזיציה בבית הנשיא.[21] השיחות התקדמו באיטיות וללא תוצאות במשך שלושה חודשים, וביוני עמדה להיערך הבחירות בכנסת לוועדה לבחירת השופטים. בהידברות עם האופוזיציה הוסכם שייבחרו מועמד אחד של הקואליציה ומועמד אחד של האופוזיציה, אך לאור סירובה של חברת הכנסת טלי גוטליב להסיר את מועמדותה לוועדה וחשש הקואליציה ששני מועמדיה (יצחק קרויזר וגוטליב) ייבחרו, מה שיוביל להתעצמות מחודשת של המחאות – החליטה הקואליציה שקרויזר יסיר את מועמדותו והקואליציה תצביע נגד שני המועמדים, ובכך תדחה הבחירות ואת כינוס הוועדה בכחודש.[22] מספר חברי כנסת מהקואליציה הצביעו בעד המועמדת מטעם האופוזיציה קארין אלהרר, והיא נבחרה לבדה, מה שהוביל להקפאת כינוס הוועדה.[23] כתוצאה מכך החליטו סיעות האופוזיציה לסגת מההידברות.[24] בתגובה הכריזה הקואליציה על שיבה לחקיקה.[25]
צמצום עילת הסבירות
ב-4 ביולי אישרה ועדת החוקה, חוק ומשפט להגיש לקריאה ראשונה[26] את הצעת חוק-יסוד: השפיטה (תיקון - עילת הסבירות), שכוללת הוספה של הסעיף הבא לחוק היסוד: "על אף האמור בחוק־יסוד זה, מי שבידו סמכות שפיטה על פי דין, לרבות בית המשפט העליון בשבתו כבית משפט גבוה לצדק, לא ידון בעניין סבירות ההחלטה של הממשלה, של ראש הממשלה או של שר אחר וכן של נבחר ציבור אחר כפי שייקבע בחוק, ולא ייתן צו כלפי מי מהם בעניין כאמור". דברי ההסבר להצעת החוק מציינים כי "אין באמור כדי להגביל את סמכותו של בית המשפט לדון או להוציא צו בשל עילות אחרות של ביקורת מינהלית, ובכלל זה עילת המידתיות".[27]
ב-11 ביולי אושרה ההצעה בקריאה ראשונה ברוב של 64 חברי הכנסת מהקואליציה מול 56 חברי הכנסת מהאופוזיציה.[28] ב-24 ביולי אושרה ההצעה בכנסת, לאחר שהוסרו ממנה המילים "וכן של נבחר ציבור אחר כפי שייקבע בחוק", בקריאה שנייה ושלישית, ברוב של 64 חברי הכנסת מהקואליציה וללא מתנגדים לאחר שחברי הכנסת מהאופוזיציה החרימו את ההצבעה.[29]
לאחר אישור החוק, קראו האיחוד האירופי[30] ומספר מדינות באירופה[31][32][33] לממשלה לפעול להשגת הסכמה רחבה בנוגע לחקיקה והביעו את דאגתם מהחקיקה. הבית הלבן יצא בהכרזה דומה וכינה את החקיקה "מצערת".[34] החקיקה גררה גם תגובות של חברות דירוג בינלאומיות המביעות חשש באשר להשלכות החוק על כלכלת ישראל.[35]
לאחר החקיקה, הוגשו עתירות נגד התיקון לחוק. החוק נידון בבית המשפט העליון ב-12 בספטמבר 2023 בדיון מיוחד שבו השתתפו כל 15 שופטי בית המשפט העליון. ב-1 בינואר 2024 פורסם פסק הדין ובו שופטי העליון הכריעו ברוב של 8 מול 7, לפסול את התיקון לחוק יסוד: השפיטה. 12 מתוך 15 השופטים קבעו: לבג"ץ יש סמכות לבטל חוק יסוד בנסיבות קיצוניות וחריגות כאשר נפגעו היסודות הדמוקרטיים הגרעיניים פגיעה אנושה, ולדברי 8 שופטים משופטי העליון בתיקון חוק זה ישנה פגיעה זו.
מעמד הייעוץ המשפטי
ב-21 באפריל 2024, אישרה היועצת המשפטית לממשלה גלי בהרב-מיארה ייצוג משפטי נפרד לממשלה לתגובה לעתירה לבג"ץ נגד חוק הגיוס,[36] אך הבהירה כי הייצוג הנפרד מיועד לדרג הפוליטי ולא למשרדי הממשלה ויחידות הסמך הממשלתיות, לרבות צה"ל. מזכיר הממשלה יוסי פוקס הסתייג מהחלטה זו וכתב מכתב ליועמ"שית שנכתב בו בין היתר "מדובר בדרישה לא חוקית ולא חוקתית".[37] ב-29 באפריל 2024 התקבלה החלטת ממשלה המנוגדת להנחיית היועצת המשפטית לממשלה, ולפיה הייצוג של כל משרדי הממשלה מול בג"ץ בסוגיית חוק הגיוס לא ייעשה על ידי לשכת היועצת המשפטית לממשלה, אלא על ידי עורך דין פרטי שייצג את הממשלה. ב-1 במאי מיארה פרסמה הודעה שבו נכתב בין היתר "התנהלות הממשלה בעניין גיוס בני הישיבות יש בה משום המשך של הניסיון, שהוא חלק ממה שכונה ׳הרפורמה המשפטית׳, להחליש את מעמד הייעוץ המשפטי לממשלה, לעקוף אותו ולפגוע באפשרותו לשמור על אינטרס הציבור ושלטון החוק".[38]
קידום התוכנית לאחר מתקפת הפתע על ישראל
לאחר מתקפת הפתע על ישראל ב-7 באוקטובר 2023 ופרוץ מלחמת חרבות ברזל נפסקה המחאה נגד הרפורמה המשפטית למשך מספר חודשים[39], אך מאמצי הממשלה לקידום התוכנית נמשכו. כך, למשל, הניסיונות לצמצם את עילת הסבירות ואת מעמד הייעוץ המשפטי, כמו גם המהלכים של הממשלה לשינוי חוק הגיוס, הוגדרו על ידי היועצת המשפטית לממשלה גלי בהרב-מיארה כ"ניסיון לבצע רפורמה שקטה וסמויה מהעין וניסיון לפוליטיזציה של מערכות ציבוריות".[40][41]
באוגוסט 2024 קרא לוין לחברי הקואליציה להמשיך בקידום הרפורמה המשפטית, ואמר: "שום דבר לא יזיז אותי מהדרך".[42]
תגובות
תגובת הציבור
ערכים מורחבים – המחאה נגד הרפורמה המשפטית, התמיכה ברפורמה המשפטית
מיד לאחר הכרזת הרפורמה ב-4 בינואר 2023 פרצה נגדה מחאה נרחבת בטענה כי היא מכילה חוקים שיחלישו את יכולתה של מערכת המשפט לבקר באופן עצמאי את הכנסת והממשלה.[43][44] מנגד תומכי הרפורמה ראו בה החזרת האיזון בין הרשויות.
הפילוג והקיטוב בחברה הישראלית בין תומכי ומתנגדי הרפורמה גדל, והשסעים שהיו בה העמיקו. גופי ביטחון הזהירו שישראל נחלשת.
ביטחון
בפברואר 2023 פרסם ארגון מפקדים למען ביטחון ישראל מכתב לנשיא המדינה, בו הוא כינה את הרפורמה "מהפכה משטרית שתביא לבכייה לדורות" וטוען כי כרוכים בה "סיכונים ממשיים לחוסן הלאומי, למעמדה בקרב העמים, לביטחונה, לכלכלתה ולחיבור החיוני לעם היהודי בתפוצות".[45]
במרץ 2023 הזהיר ראש השב"כ רונן בר בשיחה עם נתניהו כי "ישנה התלכדות בין האיומים הביטחוניים למצב החברתי בישראל".[46] גם ראש ראש חטיבת המחקר באמ"ן, עמית סער, פנה במרץ לנתניהו וכתב: "המשבר הפוליטי-חברתי בישראל מעודד את איראן, את חזבאללה ואת חמאס להסתכן בפעולות נגדה, ואף לעשות זאת במקביל. אנו רואים התלבטות בשאלה אם לשבת על הגדר ולתת לישראל להמשיך ולהחליש את עצמה או לנקוט יוזמות ולהחריף עוד יותר את מצבה" (מחקר נוסף הגיש סער לנתניהו ביולי).[47][48] על רקע זה, ב-25 במרץ, ערב ההצבעה בכנסת של שינוי הוועדה לבחירת שופטים, קרא שר הביטחון יואב גלנט מעל הדוכן "זהו רגע האמת. אני קורא לממשלה - תעצרו הכול, אל תעבירו השבוע את השינוי בוועדה לבחירת שופטים ". למחרת היום פוטר גלנט על ידי נתניהו.[47][49]
כעשרת אלפים איש חתמו על מכתב המצהיר כי יפסיקו להתנדב לשירות המילואים בישראל,[50] וכמאה חברי גופי הביטחון בדימוס שלחו מכתב לראש הממשלה נתניהו בו הודיעו על השעיית התנדבותם בכל המערכות, אם לא תיעצר חקיקת חוקי הרפורמה.
ביולי, לקראת ההצבעה בכנסת על ביטול עילת הסבירות, פנה ראש אמ"ן שוב במכתב לנתניהו וכתב כי איראן וחזבאללה מזהים נקודת חולשה היסטורית.[51][52]
אנשי משפט
נשיאת בית המשפט העליון אסתר חיות התנגדה לרפורמה[53] וכינתה אותה "תוכנית לריסוק מערכת המשפט".[54]
בפברואר 2023 ערכה ועדת החוקה דיון בדלתיים סגורות ביזמת חבר הכנסת יואב סגלוביץ', בו השתתפו נציגים מצה"ל, שב"כ, המוסד והמל"ל. בדיון טענו הקצינים כי בעקבות הרפורמה עלולים חיילי צה"ל, בעיקר מזרועות היבשה, להיחשף לתביעות בינלאומיות בגין פשעי מלחמה על פעילויות כמו בניית גדר ההפרדה ואבטחתה; השתתפות בהפקעת אדמות; ירי חי לעבר מפגינים; תקיפת יישובים אזרחיים מהאוויר (כולל סיכול ממוקד); וכדומה. על פי המשפטנים הצבאיים שהשתתפו בדיון, מערכת המשפט הבינלאומי מכבדת את בג"ץ, מקבלת את טיעוניו לגבי החוקיות של פעולות צה"ל ביהודה ושומרון, ולכן דוחה תביעות שמגישים פלסטינים נגד אנשי מערכת הביטחון. לדבריהם, כל פגיעה בעצמאות של בג"ץ, תפגע במוניטין הבינלאומי של בג"ץ, ובעקבות זאת במשרתים בצה"ל, ואף בדרג המדיני.[55]
היועצת המשפטית לממשלה, גלי בהרב-מיארה, כתבה כי "שינויים משטריים דרמטיים הנוגעים למאפיינים הדמוקרטיים הגרעיניים של המדינה, צריכים להיעשות בהליך שקול וסדור לגיבוש הסדר מאוזן ומקיף, לאחר עבודת מטה מעמיקה, תוך התייעצות עם כל הגורמים הרלוונטיים".[56] במכתב ששלחה לנתניהו כתבה שיוזמות החקיקה יכולות להשפיע על משפטו, ולכן הוא מצוי בניגוד עניינים ואסור לו לעסוק בתוכנית.[57] בתגובה, הודיע נתניהו שעמדתה אינה מקובלת עליו.[58] שופטת בג"ץ דפנה ברק ארז הורתה למדינה להשיב לעתירה של התנועה לאיכות השלטון לפיה על היועצת המשפטית לממשלה לפעול לשם הוצאת נתניהו לנבצרות בשל ניגוד עניינים.[59] בתגובה הצהירו ראשי מפלגות הקואליציה כי הדיון בבג"ץ בדבר נבצרות ראש הממשלה אינו חוקי ושקול להפיכה צבאית.[60]
היועצים המשפטיים לממשלה לשעבר ופרקליטי מדינה לשעבר[61][62] התנגדו לרפורמה המוצעת, ויש מתוכם שתיארו אותה כהפיכה משטרית.[63] 17 משרדי עורכי הדין מהגדולים בישראל, יצאו נגד הרפורמה.[64]
סגן נשיא בית המשפט המחוזי בתל אביב בדימוס עודד מודריק הביע תמיכה ברוב חלקי הרפורמה, חלקם תוך הצעת שינוי כלשהו, והסתייגות מאחד הרכיבים.[65][66] 150 משפטנים ובהם שופטים בדימוס, עורכי דין, פרופסור נחום רקובר והמשנה לראש לשכת עורכי הדין שהודח בידי אבי חימי בגלל תמיכתו ברפורמה, ערכו כנס מיוחד לתמיכה בקיום רפורמה.[67]
פרופ' יואב דותן, התומך במשך שנים בריסון משפטי, ראה ברפורמה "מתקפה כוללת על כלל מערכות קבלת ההחלטות בישראל", וסבור כי "ההתקפה על המערכת המשפטית זה צעד ראשון בשינויים מרחיקי לכת הרבה יותר".[68] דותן אמר בנאומו בהפגנה: "אני בדרך כלל נחשב לאחד המבקרים החריפים של מערכת המשפט בישראל – גם מי שמתנגד לאקטיביזם שיפוטי צריך לצאת עכשיו לרחובות. כל מי שחרד לקיומה של הדמוקרטיה הישראלית חייב לצאת לרחובות עד שהדבר הזה ייעצר. חשוב להגן על מערכת המשפט מול הגל המסוכן של אנשים שבאים להחריב את הישראליות כמו שאנחנו מכירים אותה".[69]
פרופ' מנחם מאוטנר, לשעבר דיקן הפקולטה למשפטים באוניברסיטת ת"א, ממבקרי ביהמ"ש העליון והאקטיביזם השיפוטי, כינה את הרפורמה המשפטית "פתח לעריצות", והזהיר כי תגרום למעבר למשטר שבוזז את משאבי המדינה.[70]
פורום קהלת פעל לקידום הרפורמה. באוגוסט 2023 פורסם בערוץ 12 כי גורמים בפורום קהלת, היו סבורים כי יש לעצור את החקיקה ולהתמקד בנושאים שאינם שנויים במחלוקת.[71] פרופ' גדעון ספיר, ממקימי הפורום, אמר בראיון כי "הלכו כאן רחוק מדי", ושהוא מתנגד למתן שליטה לקואליציה במינוי שופטים ולשינוי שיטת הסניוריטי בבחירת נשיא לבית המשפט העליון.[72] מייסד הפורום משה קופל אמר כי "אני לא רוצה את הרפורמה ככתבה וכלשונה. אני רוצה את רובה אך לא ככתבה וכלשונה."[73] לדבריו, חקיקת פסקת ההתגברות היא "רעיון מטופש" ו"דבר מדאיג".[74]
כלכלנים
נגידי בנק ישראל לשעבר יעקב פרנקל וקרנית פלוג הזהירו שהמהפכה תוריד את דירוג האשראי של ישראל כפי שירד דירוג האשראי של פולין, טורקיה והונגריה בעקבות רפורמות משפטיות שהתבצעו בהן.[75][76] באפריל 2023 פרסמה חטיבת המחקר של בנק ישראל תרחיש בו תימשך חקיקת המהפכה המשפטית. על פי התחזית, צופים בבנק ישראל פגיעה של כ-14 מיליארד שקל בשנה בשלוש השנים הקרובות בתרחיש המקל, ופגיעה של 48 מיליארד שקל בשנה בתרחיש המחמיר.[77]
270 כלכלנים המרצים בכלכלה ובניהול[78] שאליהם הצטרפו כ-40 כלכלנים ומנכ"לי משרדי ממשלה לשעבר[79] חתמו על מכתב המתריע מפגיעה כלכלית. מנגד טען מנכ"ל הבורסה איתי בן זאב שלא ניכרת תזוזת משקיעים.[80] מאוחר יותר הזהיר ממשבר כלכלי.[81]
האנליסט הראשי האחראי על הדירוג של ישראל ב-S&P סבר כי שינוי מערכת המשפט יחד עם ההסלמה בסכסוך הישראלי-פלסטיני יסכנו את דירוג האשראי של ישראל.[82] בנק "ג'יי פי מורגן צ'ייס", הגדול בארצות הברית, פרסם סקירה בעקבות השינויים הצפויים במערכת המשפט והביע חשש מפגיעה בצמיחה ובדירוג האשראי, וכתוצאה מכך עלייה במחיר ההלוואות שישראל תבקש.[83] חברת השירותים הפיננסיים "ברקליס" פרסמה סקירה המתייחסת לשינוי במערכת המשפט וכן לאפשרות להסלמת המחאה נגדה, באופן שעלול להוריד את דירוג האשראי הישראלי.[84] שתי הסקירות השוו את המתרחש לשחיקה הדמוקרטית בפולין, והירידה במצבה הכלכלי.
במרץ פרסמה דירוג האשראי הבינלאומית "מודי'ס" אזהרה חריגה למשקיעים, כי השינוי המתוכנן במערכת המשפט עם אזהרה ישירה כי תחזית דירוג האשראי של ישראל עלולה להיפגע מהשינוי במערכת המשפט.[85] באפריל שינתה מודי'ס את תחזית של ישראל לדירוג A1 מ"חיובי" ל"יציב", "כדי לשקף את הדעה שלנו כי המשילות בישראל הידרדרה, כפי שממחישה ההצעה לתיקון מערכת המשפט".[86]
לאחר חקיקת החוק לביטול עילת הסבירות, הצהירה מודי'ס כי חלק מהדאגות שהביעה בנוגע להשלכות הרפורמה מתבררות כנכונות.[86] "מורגן סטנלי", הבנק השלישי בגודלו בארצות הברית,[87] ו"סיטי בנק", הסירו את המלצתם להשקיע במדינת ישראל.[88] בנוסף, "סיטי בנק" ו-S&P הורידו את תחזית הצמיחה לישראל.[89]
באוגוסט 2023 העלה בנק ישראל בדו"ח היציבות הפיננסית לחודשים ינואר עד יוני את רמת הסיכון מ"בינונית-נמוכה" ל"בינונית עד גבוהה", בציינו כי "אי הוודאות סביב שינויי החקיקה העלתה את פרמיית הסיכון של המשק ולוותה בפיחות של שער החליפין שתרם לעלייה באינפלציה".[90]
מחאה ציבורית
ערך מורחב – המחאה נגד הרפורמה המשפטית
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4b/Demonstrating_against_judicial_reform_280123_06.jpg/220px-Demonstrating_against_judicial_reform_280123_06.jpg)
מרגע ההודעה על הרפורמה ב-4 בינואר 2023 התקיימו הפגנות ומחאות רצופות. בזמן זה, לאחר לחצים, צמצמה הקואליציה את היקף החקיקה לצורך קיום השיח בבית הנשיא, לאחר שהמשא ומתן הופסק אישרה הכנסת את החוק לצמצום עילת הסבירות.
מעורבות בינלאומית
מזכיר המדינה של ארצות הברית, אנתוני בלינקן, נפגש עם המשתתפים במחאה,[91] ובפגישתו עם נתניהו הדגיש כי יחסי המדינות מבוססים על שמירה על מוסדות דמוקרטיים.[92] היועץ לביטחון לאומי ג'ייק סאליבן הבהיר לנתניהו: "אם תהיה פגיעה בערכים הדמוקרטיים - נתקשה לספק תמיכה בלתי מעורערת לישראל".[93]
לאחר אישור החקיקה להגבלת עילת הסבירות, יצא הבית הלבן בהצהרה הקוראת לחקיקה בהסכמה רחבה וכינה את החקיקה "מצערת".[34] בסמוך לחקיקה בעניין עילת הסבירות, קרא נשיא ארצות הברית, ג'ו ביידן, לעצור את החקיקה.[94]
נשיא צרפת, עמנואל מקרון, ביקר את הרפורמה בפגישתו עם נתניהו, והזהיר כי אם תעבור במתכונתה הנוכחית "צרפת תסיק שישראל מנותקת מתפיסת הדמוקרטיה".[95]
לאחר אישור החוק להגבלת עילת הסבירות, מסר האיחוד האירופי כי הוא "עוקב מקרוב ובדאגה אחר ההתפתחויות בישראל הקשורות לרפורמה המשפטית".[30] ממשלות בריטניה, צרפת וגרמניה פרסמו הצהרה דומה.[31][32][33]
בעקבות הרפורמה המשפטית, ב-2024 מדד V-dem המדרג דמוקרטיות בעולם החליט להוריד את דירוג ישראל מדמוקרטיה ליברלית לדמוקרטיה אלקטורלית, לראשונה זה 50 שנה.[96][97]
שמות חלופיים
הוויכוח העז על התוכנית וסיבות נוספות הולידו לה שמות חלופיים. בין השמות: "הרפורמה המשפטית"[98] (או "הרפורמה במערכת המשפט"[99]), "המהפכה המשפטית"[100] ו"רפורמת לוין".[101]
בנאום הצגת התוכנית כינה אותה שר המשפטים יריב לוין בשם "רפורמת המשילות".[2][3] מאוחר יותר השתמש במונח "הרפורמה המשפטית".[102]
רבים ממתנגדי הרפורמה המשפטית טענו שתיאורה אינו משקף את מלוא משמעותה. חלקם כינו אותה "המהפכה/ההפיכה המשטרית"[103] (או "המהפכה/ההפיכה השלטונית"[104]) בטענה שהיא תוביל לשינוי המשטר בישראל.[105]
מתווה הנשיא הרצוג
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e5/Isaac_Herzog_in_Beit_HaNassi%2C_March_2023_%28GPOHZ0KBG_GPO6846%29.jpeg/200px-Isaac_Herzog_in_Beit_HaNassi%2C_March_2023_%28GPOHZ0KBG_GPO6846%29.jpeg)
בנאום לאומה שנשא נשיא מדינת ישראל, יצחק הרצוג, ביקש להגיע לפשרה. הנשיא הציג מחד את הכנסת כריבון שרשאי לחוקק ואת הצורך ברפורמה בבתי המשפט, ומהצד השני את הדאגה שיש בקרב מתנגדי הרפורמה החוששים מאובדן האיזונים והבלמים של הדמוקרטיה. הנשיא סיפר שדן עם מנהיגים מכל שדרות העם בנושא וקבע שאפשר להגיע להסכמה רחבה בציבור.[106] מתווה הנשיא כולל הצעה לחמישה עקרונות כבסיס למשא ומתן:
- חקיקת חוק יסוד: החקיקה.
- החוק יסדיר את חוקי היסוד עליהם אין ביקורת שיפוטית והם יחוקקו בארבע קריאות ותוך הסכמה רחבה.
- חוקים שאינם חוקי יסוד יהיו תחת ביקורת בית המשפט, שיוכל לבטלם.
- פסקת ההתגברות - תהיה שיטה להתגבר על פסילת בית המשפט.
- פתרון בעיית העומס השיפוטי - הוספת תקנים רבים.
- אמון במערכת המשפט - תוכנית ממשלתית להתייעלות ומניעת עינוי דין במערכת המשפט.
- הרכב הוועדה לבחירת שופטים - מניעת רוב מהמערכת הפוליטית ומהמערכת המשפטית. לכל אחת מהרשויות יהיו מספר זהה של נציגים ובנוסף יהיו נציגי ציבור שימונו בתיאום והסכמה בין שר המשפטים לנשיא בית המשפט העליון. בנציגי הכנסת יהיה נציג לאופוזיציה.
- עילת הסבירות - יצירת הסכמה על המקרים בהם ניתן יהיה להשתמש בעילת הסבירות בכדי לבקר פעולות של הרשות המבצעת והמחוקקת.
הנשיא ביקש מראש ועדת חוקה, חוק ומשפט, שמחה רוטמן, לנסות להגיע לפשרה ולעצור את החקיקה לפני העלאתה לקריאה ראשונה בכנסת. בנוסף אמר הנשיא כי ייתכן ויבוא באופן תקדימי לפני הוועדה.
עם התקדמות החקיקה והמחאות נגדה, ב-9 במרץ 2023 נשא הנשיא הרצוג נאום לאומה, שבו קרא לעצור את החקיקה ולהחליפה במתווה אחר, וקבע: "מכלול החקיקה שנידון כעת בוועדה צריך לעבור מהעולם ומהר. הוא שגוי, דורסני ומערער את יסודותינו הדמוקרטיים."[107] ב-15 במרץ 2023 הציג הרצוג מתווה משלו, שאותו כינה "מתווה העם", לשינויים במערכת המשפט.[108][109]
ראו גם
קישורים חיצוניים
שר המשפטים מציג את הרפורמה, סרטון בערוץ "ערוץ 7", באתר יוטיוב (אורך: 25:57)
- לי נעים, הקרב על פסקת ההתגברות: שופטי העליון בדימוס יוצאים להילחם, בימין נחושים ללכת עד הסוף, באתר מאקו, 29 בנובמבר 2022
- יובל אראל, פסקת ההתגברות: מה החוק אומר ומהי המשמעות המשפטית? | N12 עושים סדר, באתר מאקו, 08 בנובמבר 2022
- ערד ניר, המשל ההונגרי: תקשורת שדועכת בשיטת הסלמי, באתר מאקו, 29 באוגוסט 2023
- אסף רוזנצוייג ויובל פרומר, כמו חוק התקשורת של אורבן: הדמיון המדאיג של רפורמת התקשורת בישראל, באתר מאקו, 20 ביולי 2023
ניו יורק טיימס ורויטרס, מזהים תהליכים: כיצד השתנו פניה הדמוקרטיים של הונגריה, באתר הארץ, 12 בינואר 2023
- לי נעים ויוסי מזרחי, שקיעתה של הדמוקרטיה: האם ישראל בדרך להיות פולין או הונגריה?, באתר מאקו, 27 בפברואר 2023
סדרת הכתבות | דמוקרטיה.סוף, רשימת השמעה, באתר יוטיוב (10 חלקים)
מבחן בג"ץ | איך הפך ביהמ"ש העליון לשנוי במחלוקת?, רשימת השמעה, באתר יוטיוב (4 חלקים)
- תמר אלמוג, כיצד הפך בית המשפט העליון לגוף כה שנוי במחלוקת?, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 9 בספטמבר 2019
- ברוך קרא, הרס מערכת המשפט או הסדר טיעון: במה יבחר נתניהו? תלוי בקואליציה שיוכל להקים, באתר וואלה, 27 באוקטובר 2022
- חן מענית, איך תיראה מערכת המשפט אחרי הבחירות?, באתר גלובס, 17 בספטמבר 2019
- אורי פסובסקי, מומחית למשפט חוקתי מזהירה: זה העתיד שאליו צועדת ישראל, באתר גלובס, 27 בינואר 2023
- משה גורלי, הסלבס החדשים: מומחי משפט חוקתי, באתר כלכליסט, 1 ביוני 2023
- ניצן כהן, ריסוק מערכת המשפט תמיט אסון כלכלי - סיפורה של כרוניקה ידועה מראש | טור שישי, באתר אייס, 16 בספטמבר 2022
- מיכאיל קרייני, ״המחנה השלישי״ בזירת המאבק על הרפורמה המשפטית: הערבים-פלסטינים, פורום עיוני משפט מז, תשפ"ג
- ברק מדינה, ״מדינה יהודית ודמוקרטית והעדפת אינטרסים של יהודים: גילוי וכיסוי״ בבלוג שיח.זכויות@מינרבה, 17 ביולי 2023
- איתי אטר, נדב פורת הירש, השפעותיהן של יוזמות החקיקה של הקואליציה לפגיעה במערכת המשפט על משקי הבית, באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה, 18 בדצמבר 2023
הערות שוליים
- ^ חזקי ברוך, נתניהו בישיבת הממשלה: רפורמת לוין היא מימוש רצון הבוחר, קיבלנו מנדט מהציבור, באתר ערוץ 7, 8 בינואר 2023
- ^ 1 2 לי נעים, לוין הציג את הרפורמה במערכת המשפט: פסקת התגברות ברוב של 61 ושינוי בוועדה לבחירת שופטים, באתר מאקו, 4 בינואר 2023
- ^ 1 2 פרסום עיקרי רפורמת המשילות, בערוץ הטלגרם של יריב לוין, 4 בינואר 2023
- ^
גיא רולניק, מדינת ישראל נגד בנימין נתניהו. האישום: ניסיון הפיכה משטרית, באתר TheMarker, 22 ביולי 2023
- ^ מנדלבליט: "ביטול עילת הסבירות – הפיכה משטרית", באתר "סרוגים", 20 ביולי 2023
- ^ esty, מה זה אומר הפיכה משטרית, מה כבר ידוע, מה השלבים, מה התוכניות, מי עומד מאחוריה ועוד, באתר ריסטארט - ישראל, 2023-03-21
- ^ רוטמן על הרפורמה: "לא איפסנו את המחשבות שלנו", באתר ישראל היום, אוקטובר 2023
- ^ מורג, גלעד (2024-05-27). "היועמ"שית: העם חזק, הדמוקרטיה שברירית. יש רפורמה שקטה וניסיון לפוליטיזציה של מערכות ציבוריות". Ynet. נבדק ב-2024-05-27.
- ^ נטעאל בנדל, היועמ"שית במכתב חריף: הממשלה ממשיכה ברפורמה המשפטית באמצעות חוק הגיוס, באתר ישראל היום, מאי 2024
- ^
ערוץ הכנסת - ח"כ יריב לוין, 21.11.11, סרטון בערוץ "ערוץ כנסת", באתר יוטיוב (אורך: 00:52)
- ^ מורן אזולאי, הכנסת נגד העליון: שורת חוקים לצמצום כוחו, באתר ynet, 20 באוקטובר 2013
- ^
גור מגידו, יריב לוין ממליץ: קחו כדור נגד חרדה לפני שאתם קוראים את הראיון הזה, באתר TheMarker, 3 באפריל 2019
- ^
מיכאל האוזר טוב, ממשלת בנט-לפיד תקדם חוק שעשוי לצמצם את סמכות בג"ץ לפסול חוקים, באתר הארץ, 6 ביוני 2021
- ^
רפורמת המשילות: שר המשפטים יריב לוין הכריז על ארבע רפורמות משפטיות, בעיתון מקור ראשון, 4 בינואר 2023
- ^ ניצן שפיר, מה אומרים סעיפי רפורמת לוין? מורה נבוכים, באתר גלובס, 13 בינואר 2023
- ^ מנהל האתר, מהי עילת הסבירות, באתר אשדוד נט, 4 בפברואר 2023
- ^ הצעות חוק הכנסת 947, מ-13 בפברואר 2023
- ^ סיון חילאי, הכנסת אישרה בקריאה ראשונה: הקואליציה תשלוט בבחירת השופטים, בג"ץ לא יתערב בחוקי יסוד, באתר ynet, 21 בפברואר 2023
- ^ מתן וסרמן, לילה לבן במליאה: פסקת ההתגברות וחוק הנבצרות עברו בקריאה ראשונה, באתר מעריב אונליין, 14 במרץ 2023
- ^ הצעת חוק-יסוד: השפיטה (תיקון מס' 4) (ביקורת שיפוטית בעניין תוקפו של חוק), ה"ח הכנסת 949 מ-5 במרץ 2023
- ^ שירות כלכליסט, נתניהו הודיע על השהיית החקיקה, ויו"ר ההסתדרות - על הפסקת השביתה, באתר כלכליסט, 27 במרץ 2023
- ^ משה גורלי, לוין הבין שאיבד את הוועדה לבחירת שופטים, וכנראה את הרפורמה, באתר כלכליסט, 1 ביוני 2023
- ^ חזקי ברוך, תבוסה לקואליציה: קארין אלהרר נבחרה לוועדה לבחירת שופטים, באתר ערוץ 7, 14 ביוני 2023
- ^ דרמת ענק בכנסת: נציגת האופוזיציה אלהרר נבחרה לוועדה לבחירת שופטים, באתר ynet, 2 באוגוסט 2023
- ^ יוני גבאי, הרפורמה חוזרת: אחרי החלטת האופוזיציה להקפיא את המו"מ נתניהו אומר: "נתחיל בצעדים", באתר כיכר השבת, 18 ביוני 2023
- ^ החוק לביטול עילת הסבירות אושר לקריאה ראשונה בוועדת החוקה, לפיד וגנץ: "דריסה של הדמוקרטיה", באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 4 ביולי 2023;
לקראת ההצבעה בכנסת: זו עילת הסבירות - ונוסח הצעת החוק לביטולה, באתר ynet, 9 ביולי 2023 - ^ הצעת חוק-יסוד: השפיטה (תיקון - עילת הסבירות), במאגר החקיקה הלאומי
- ^ סיון חילאי, מורן אזולאי, ביטול עילת הסבירות אושרה ההצעה בקריאה ראשונה, חברי אופוזיציה קראו: "בושה", באתר ynet, 11 ביולי 2023
- ^ מורן אזולאי, סיון חילאי, האופוזיציה החרימה את ההצבעה: עילת הסבירות בוטלה, ברוב של 64 מול אפס, באתר ynet, 24 ביולי 2023
- ^ 1 2 שירית אביטן כהן, האיחוד האירופי על הרפורמה המשפטית: "עוקבים בדאגה אחר ההתפתחויות בישראל", באתר ישראל היום, 26 ביולי 2023
- ^ 1 2 אוריאל בארי, ממשלת בריטניה: "קוראים לישראל להימנע מפילוג", באתר "סרוגים", 25 ביולי 2023
- ^ 1 2 אוריאל בארי, צרפת על הרפורמה: "אישור החוק מתרחק מקונצנזוס", באתר "סרוגים", 25 ביולי 2023
- ^ 1 2 איתמר אייכנר, דאגה במערב: ישראל מתרחקת מהאוריינטציה הדמוקרטית שלה, באתר ynet, 26 ביולי 2023
- ^ 1 2 רויטרס ובן סמואלס, הבית הלבן: ההחלטה לבטל את עילת הסבירות מצערת, יש לחתור להסכמה רחבה, באתר הארץ, 24 ביולי 2023
- ^ גד ליאור, סוכנות הדירוג מודי'ס: "החקיקה תוביל להשלכות שליליות לכלכלת ישראל", באתר ynet, 25 ביולי 2023
- ^ ביני אשכנזי, בהרב-מיארה אישרה לממשלה ייצוג נפרד בבג"ץ חוק הגיוס - וואלה חדשות, באתר וואלה, 21 באפריל 2024
- ^ מזכיר הממשלה פוקס במכתב חריף למשנה ליועמ"שית: "דרישתכם לא חוקית ולא חוקתית" | ישראל היום, באתר www.israelhayom.co.il, 2024-04-30
- ^ נטעאל בנדל, היועמ"שית במכתב חריף: הממשלה ממשיכה ברפורמה המשפטית באמצעות חוק הגיוס, באתר ישראל היום, 1 במאי 2024
- ^
חן מענית, ההפיכה הוקפאה בגלל המלחמה, אבל הפגיעה בדמוקרטיה רק התגברה, באתר הארץ, 8 בינואר 2024
- ^ גלעד מורג, היועמ"שית: העם חזק, הדמוקרטיה שברירית. יש רפורמה שקטה וניסיון לפוליטיזציה של מערכות ציבוריות, באתר ynet, 27 במאי 2024
- ^ נטעאל בנדל, היועמ"שית במכתב חריף: הממשלה ממשיכה ברפורמה המשפטית באמצעות חוק הגיוס, באתר ישראל היום, 1 במאי 2024
- ^
מיכאל האוזר טוב, לוין בכנס ימין: "רבים מבינים היום את הצורך בשינוי במערכת המשפט. שום דבר לא יזיז אותי מהדרך", באתר הארץ, 2 באוגוסט 2024
- ^ פרופ' אסף שרון, ד"ר מאיה מארק, ההפיכה היא חלק מחזון כולל. אם לא נתמודד איתו - הפסדנו, באתר ynet, 25 ביולי 2023
- ^ פרופ' יובל נוח-הררי, רגע של בהירות מבעיתה, באתר ynet, 24 בפברואר 2023
- ^ מכתב "מפקדים למען ביטחון ישראל" לנשיא המדינה
- ^ דנה ויס, ראש השב"כ לראש הממשלה: ישראל מתקרבת לאזור מסוכן, באתר מאקו, 23 במרץ 2023
- ^ 1 2 "חייבים לעצור את החקיקה": גלנט נגד המהפכה המשפטית, באתר גלובס, 25 במרץ 2023
- ^
דיווח: אמ"ן הזהיר את נתניהו כי איראן וחיזבאללה מזהים נקודת חולשה היסטורית, באתר הארץ, 28 ביולי 2023
- ^ פיטורי גלנט: זעזוע לביטחון המדינה, באתר ישראל היום
- ^ מתן וסרמן, 10,000 חיילי מילואים הודיעו על הפסקת ההתנדבות: "צבא העם יש רק בדמוקרטיה", באתר מעריב אונליין, 22 ביולי 2023
- ^
אמ"ן הזהיר את נתניהו במכתבים: "איראן, חיזבאללה וחמאס מזהים הזדמנות לסערה מושלמת", באתר הארץ, 20 בנובמבר 2023
- ^
אמ"ן הזהיר את נתניהו כי איראן וחיזבאללה מזהים נקודת חולשה היסטורית, באתר הארץ, 28 ביולי 2023
- ^ טובה צימוקי, איתן גליקמן, המתקפה חסרת התקדים של נשיאת העליון: הנאום המלא של השופטת חיות, באתר ynet, 12 בינואר 2023
- ^ טובה צימוקי, איתן גליקמן, נשיאת העליון במתקפה חסרת תקדים על נתניהו ולוין: "תוכנית לריסוק מערכת המשפט", באתר ynet, 12 בינואר 2023
- ^ יואב זיתון, האזהרות מהדיון החסוי נחשפות: "תחת בג"ץ ה'חדש', כולם יסתכנו בתואר פושע מלחמה", באתר ynet, 21 באוגוסט 2023
- ^ איתמר לוין, מיארה: הרפורמה תאפשר לפגוע במאפיינים הדמוקרטיים והיהודיים, באתר News1 מחלקה ראשונה, 2 בפברואר 2023
- ^ טובה צימוקי, היועמ"שית לנתניהו: אתה בניגוד עניינים, אל תתערב בשינויים במערכת המשפט, באתר ynet, 2 בפברואר 2023
- ^ נתניהו ביקש מבג"ץ לאפשר לו להגיב לעמדת היועמ"שית בתוך 14 יום, באתר זמן ישראל, 2 בפברואר 2023
- ^ ביני אשכנזי, בג"ץ לנתניהו והיועמ"שית: נמקו מדוע אין להכריז נבצרות על רה"מ, באתר וואלה, 10 בפברואר 2023;
בגץ 1158/23 התנועה למען איכות השלטון בישראל נ' היועצת המשפטית לממשלה - ^ מורן אזולאי, ראשי הקואליציה: דיון בבג"ץ על נבצרות לנתניהו - כמו הפיכה צבאית, באתר ynet, 11 בפברואר 2023
- ^ גלעד מורג, טובה צימוקי, מכתב היועמ"שים: "הזדעזענו, תוכנית לוין מאיימת להרוס את מערכת המשפט", באתר ynet, 12 בינואר 2023
- ^ ynet, אהרן ברק: הדבר המקביל לרפורמה של לוין - מהפכה של טנקים, באתר ynet, 7 בינואר 2023
- ^ אטילה שומפלבי, אלכסנדרה לוקש, רובינשטיין חתם על מכתב היועמ"שים: "הפיכה משטרית, דיקטטורה דמוקרטית", באתר ynet, 12 בינואר 2023;
בר פלג, מני מזוז: הציבור לא טיפש, ומבין שיש כאן הפיכה משטרית, באתר הארץ, 29 בינואר 2023;
אילנה דיין, מנדלבליט בריאיון בלעדי לעובדה: "אם אין מערכת משפט עצמאית, זה נגמר. יהיה פה דיכוי", באתר מאקו, 9 בפברואר 2023 - ^ גלעד מורג, כ-3,500 עורכי דין מהמשרדים המובילים נגד תוכנית נתניהו-לוין: "תפגע במעמד ישראל כדמוקרטיה בעולם", באתר ynet, 19 בינואר 2023
- ^ השופט בדימוס מודריק: תומך ברפורמת לוין, חדשות 12 עשו מניפולציה עריכתית, באתר הידברות, 7 בינואר 2023
- ^ פרופ' עודד מודריק, השופט עודד מודריק: "אין רע הכרחי בבחירת השופטים בידי נבחרי הציבור", באתר גלובס, 24 בינואר 2023
- ^
שלמה פיוטרקובסקי, "אנשים נהרגו בגלל פסיקות של בג״ץ": 150 משפטנים התכנסו כדי לתמוך ברפורמה המשפטית, בעיתון מקור ראשון, 12 בפברואר 2023
- ^ 103FM, פרופ' למשפטים מזהיר: "אם לא תהיה פשרה ברפורמה, ישראל תהיה במשבר חוקתי", באתר מעריב אונליין, 8 בפברואר 2023
- ^ ענבר טויזר, הפגנת הסטודנטים נגד הרפורמה המשפטית: 4 תלמידי בצלאל נעצרו, באתר מאקו, 16 בינואר 2023
- ^ אריאל ויטמן, "השמועות שיריב לוין מפיץ על בית המשפט נכונות, אבל אין להן אחיזה במציאות כבר 30 שנה", באתר גלובס, 20 במאי 2023
- ^ ירון אברהם, קריאה מכיוון מפתיע: פורום קהלת נגד המשך החקיקה | פרסום ראשון, באתר מאקו, 6 באוגוסט 2023
- ^ תמר טרבלסי חדד, מועמד הקואליציה לעליון נגד המהפכה המשפטית: "הלכו כאן רחוק מדי", באתר ynet, 23 במרץ 2023
- ^ אברהם בלוך, מייסד פורום קהלת: לא רוצה את הרפורמה המשפטית ככתבה וכלשונה, באתר "סרוגים", 25 בינואר 2023
- ^ עדו בן פורת, יו"ר פורום קהלת: פסקת ההתגברות הזו היא רעיון מטופש - ולא תחוקק, באתר ערוץ 7, 23 בפברואר 2023
- ^ אסף גלעד, ג'יי.פי מורגן: דירוג האשראי של ישראל עלול לרדת בעקבות הרפורמה המשפטית, באתר גלובס, 3 בפברואר 2023
- ^ פרופ' יעקב פרנקל ופרופ' קרנית פלוג, אזהרת הנגידים: כך המהפכה המשפטית יכולה לפגוע בדירוג האשראי - ובכלכלה, באתר ynet, 22 בינואר 2023
- ^ בנק ישראל, התחזית המקרו-כלכלית של חטיבת המחקר, אפריל 2023
- ^ מכתב המרצים והמרצות
- ^ שלמה טייטלבאום, המחאה מתרחבת: גם זוכה פרס נובל וחתן פרס ישראל הצטרפו לאזהרות, באתר כלכליסט, 27 בינואר 2023
- ^ רועי כ"ץ, מנכ"ל הבורסה על אזהרות ראשי הבנקים: "מהמידע שלנו, אין פה דרמה גדולה", באתר ynet, 31 בינואר 2023
- ^ ניצן כהן, מנכ"ל הבורסה: אם הממשלה לא תתעשת - יהיה כאן משבר כלכלי, באתר אייס, 26 ביולי 2023
- ^
רויטרס, S&P: שינוי מערכת המשפט עלול לסכן את דירוג האשראי של ישראל, באתר TheMarker, 13 בינואר 2023
- ^ כלכליסט ו-ynet, ג'יי.פי מורגן מתריע: המהפכה המשפטית עלולה להוביל להורדת דירוג לישראל, באתר ynet, 3 בפברואר 2023
- ^ אדריאן פילוט, פרסום ראשוןברקליס מצטרף לג'יי.פי מורגן: "אם הרפורמה המשפטית תאומץ - הדירוג של ישראל עלול לרדת", באתר כלכליסט, 3 בפברואר 2023
- ^
מירב ארלוזורוב, האזהרה של מודי'ס: ההפיכה המשטרית עלולה להביא להפחתת תחזית דירוג האשראי, באתר TheMarker, 7 במרץ 2023
- ^ 1 2 סוניה גורודיסקי, סוכנות הדירוג מודי'ס: "חלק מהדאגות שהבענו בנוגע להשלכות הרפורמה מתבררות כנכונות"; במקביל מפולת בבורסה, באתר ישראל היום, 25 ביולי 2023
- ^ סוכנויות הידיעות, בנק ההשקעות מורגן סטנלי הוריד את המלצתו לישראל, באתר וואלה, 25 ביולי 2023
- ^ אהרן כץ, סיטי בהתייחסות למצב בישראל: "נהיה מסוכן יותר ומסובך יותר", באתר גלובס, 25 ביולי 2023
- ^ אדריאן פילוט, כלכליסט, סיטי מוריד תחזית לישראל: "הרפורמה המשפטית תפגע בצמיחה", באתר ynet, 3 באוגוסט 2023
- ^ איציק יצחקי, בעקבות הרפורמה: בנק ישראל העלה את רמת הסיכון של ישראל, באתר ביזפורטל, 2 באוגוסט 2023
- ^
ג'ודי מלץ, בלינקן פגש נציגים של ארגונים אזרחיים וכינה אותם "כוכב הצפון שלנו", באתר הארץ, 31 בינואר 2023
- ^ איתמר אייכנר, החשש של נתניהו, הלחצים והפגישה ב-4 עיניים: מאחורי הצהרת בלינקן, באתר ynet, 30 בינואר 2023
- ^ ירון אברהם, פרסום ראשון | מסרי ההרגעה של נתניהו לאמריקנים: "הרפורמה המשפטית תעבור בהסכמה רחבה", באתר מאקו, 22 בינואר 2023
- ^ ברק רביד, נשיא ארצות הברית ביידן לוואלה!: לאור האיומים על ישראל אסור לרוץ קדימה עם הרפורמה | בלעדי, באתר וואלה, 24 ביולי 2023
ביידן לנתניהו: תעצור את החקיקה המשפטית, היא משסעת את ישראל, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי
דניאל אדלסון, ynet, המסר הדרמטי של ביידן לנתניהו: עצור עכשיו את החקיקה, באתר כלכליסט, 19 ביולי 2023 - ^ אוריאל בארי, "מנותקת מהדמוקרטיה": מקרון נגד רפורמת המשפט, באתר "סרוגים", 3 בפברואר 2023
- ^ מערכת ישראל היום, לראשונה מזה 50 שנה: ישראל כבר לא מוגדרת כ"דמוקרטיה ליברלית", באתר ישראל היום, 20 במרץ 2024
- ^
מיכאל האוזר טוב, ישראל איבדה את דירוגה כדמוקרטיה ליברלית במדד מוביל להערכת דמוקרטיות, באתר הארץ, 20 במרץ 2024
- ^ הרפורמה המשפטית, באתר www.israelhayom.co.il
- ^ דיון סוער בוועדת החוקה על הרפורמה במערכת המשפט
- ^ המהפכה המשפטית, באתר רשת 13
- ^ ניצן שפיר, מה אומרים סעיפי רפורמת לוין? מורה נבוכים, באתר גלובס, 13 בינואר 2023
- ^ אנה ברסקי, יריב לוין: "נחוש לעשות הכל כדי להעביר את הרפורמה המשפטית", באתר מעריב אונליין, 16 ביוני 2023
- ^ ריסטארט ישראל - הפגנות, מחאות, פעילויות נגד ההפיכה המשטרית, באתר ריסטארט ישראל
- ^ אטילה שומפלבי, משפטנים נגד לוין: "לא 'רפורמה', לא 'תיקון' ולא 'שינוי'. זו הפיכה שלטונית", באתר ynet, 5 בינואר 2023
- ^ רפורמה משפטית או הפיכה משטרית?, באתר ריסטארט - ישראל
- ^
נשיא המדינה יצחק הרצוג בנאום מיוחד לאומה. הצטרפו לשידור החי מבית הנשיא, סרטון בערוץ "יצחק הרצוג - נשיא מדינת ישראל ה-11", באתר יוטיוב (אורך: 16:22), 12 בפברואר 2023
- ^ נינה פוקס, מורן אזולאי, איתמר אייכנר, הרצוג קורא "לזנוח את החקיקה": "המתווה דורסני ומערער את יסודותינו הדמוקרטיים", באתר ynet, 9 במרץ 2023;
ynet, הנשיא הרצוג נוקט לראשונה עמדה נגד החקיקה של הקואליציה: ״צריכה לעבור מהעולם״, באתר כלכליסט, 9 במרץ 2023 - ^ איתמר אייכנר, מורן אזולאי, "מתווה העם" של הרצוג: בלי שליטה של הקואליציה במינוי שופטים, הגבלות על העליון והכנסת, באתר ynet, 15 במרץ 2023
- ^ אתר "מתווה העם"
הרפורמה המשפטית בישראל | |||||
---|---|---|---|---|---|
גופים | הכנסת העשרים וחמש • ממשלת ישראל השלושים ושבע • ועדת החוקה, חוק ומשפט • הוועדה לבחירת שופטים | ||||
חוקים | חוק הנבצרות • החוק לצמצום עילת הסבירות | ||||
מחקר וייעוץ | פורום קהלת | ||||
תגובות | המחאה • התמיכה | ||||
אישים |
| ||||
שונות | המהפכה החוקתית • למה שהעם יבחר את השופטים? |