העמק דבר
![]() | |
חומש העמק דבר הוצאת וילנה תרל"ט | |
מידע כללי | |
---|---|
מאת | הרב נפתלי צבי יהודה ברלין |
תורגם לשפות | אנגלית |
סוגה |
פרשנות יהודית למקרא ![]() |
הוצאה | |
תאריך הוצאה | תרל"ט - תר"ם |
מהדורות נוספות | |
תאריך מהדורות נוספות | תרצ"ז |
קישורים חיצוניים | |
ויקיטקסט | העמק דבר |
היברובוקס | https://www.hebrewbooks.org/59392 |
הספרייה הלאומית | 990018577380205171 |
![]() ![]() |
ספר העמק דבר הוא פירוש על התורה ומגילת שיר השירים בדרך פשוטו של מקרא שחיבר הרב נפתלי צבי יהודה ברלין ("הנצי"ב מוולוז'ין").
כתיבת הספר
[עריכת קוד מקור | עריכה]הספר נכתב על פי שיעורים שהיה מעביר הנצי"ב בכל יום בישיבת וולוז'ין על פרשת השבוע כפי שמעיד המחבר בהקדמת ספרו:
וזכות הרבים עמדה לי שפירשתי בכל יום הפרשה לפני היושבים לפני ה' בית התלמוד עץ חיים אשר נטע אביר הרועים הגאון מוהר"ח [=מורנו הרב ר' חיים] זצ"ל
הוצאה לאור
[עריכת קוד מקור | עריכה]בשנת תרל"ט התחיל המחבר להפוך את השיעורים שמסר בעל פה לפירוש כתוב וסדור, ובעיקר איתר את המקורות לחידושיו.[1]
ההוצאה הראשונה יצאה לאור בווילנה בשנים תרל"ט–תר"ם.
הוצאה שנייה לאור
[עריכת קוד מקור | עריכה]המחבר המשיך לחדש בפירושו לתורה גם אחרי ההוצאה לאור. ומספר כי ”נכספתי מאוד לשוב ולהדפיס החומשים עם העמק דבר, כי רבים מבקשים אותם ממני, וגם יש לי הוספות הרבה, אבל אין לי עצה להשיג הוצאות הדפסה”[2].
את ההוספות שהיו לו כתב המחבר על גבי עותק של הספר,[3] והוספות אלה הודפסו בהוצאה השנייה של העמק דבר. הוצאה זו יצאה לאור בשנת תרצ"ח על ידי בנו, הרב מאיר בר-אילן בירושלים. הוספות אלה נוספו כנספח בסופו של כל חומש, בסה"כ כ-1,500 הוספות.
תוכן הספר
[עריכת קוד מקור | עריכה]הספר מפרש על דרך הפשט, מעמיק ומנתח כל אות, ניקוד ודגש הנראים מיותרים ולמד מתוכם את דרשות חז"ל שבעומק הפשט.
הספר כולל הקדמות לכל חומש מחמשה חומשי תורה (נקראות בלשונו "פתיחה"). בהקדמות אלה עומד הנצי"ב על מהותו העיקרית של הספר, ועל שמו בפי חכמינו. כך כתב למשל שספר בראשית נקרא בפי הנביאים "ספר הישר", משום שמסופר בו על האבות שהצטיינו בכך שהיו ישרים בהליכות העולם.[4]
הנצי"ב כתב כהרחבה לספר את ביאור "הרחב דבר" המסביר ומרחיב את פירוש הפשט ומראה את בירור הפשט מתוך מקורות שונים כגון הנביאים, כתובים ומדרשי חכמים.
לקריאה נוספת
[עריכת קוד מקור | עריכה]- שמריה גרשוני, על כתיבת 'העמק דבר' ועל פירוש 'חסידיך', המעין 202, תמוז ה'תשע"ב
- אלקים נסים, העמק דבר לנצי"ב: מידות וכלים בפרשנות הפשט, מכללת מורשת יעקב, רחובות תשס"ד
- הרב משה הולשטיין, משנתו התורנית של הנצי"ב מוולוז'ין, אסיף
קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- העמק דבר (מעוצב), באתר "דעת"
- העמק דבר, טקסט דיגיטלי באתר ספריא
- העמק דבר, מבואר ומפורש, עם מראי מקומות בידי מרדכי יעקב בן הרב יהודה קופרמן. באתר היברובוקס – חלק א, חלק ב, חלק ג, חלק ד, וחלק ה
- דוד פרקל, מפתח לעומק הנצי"ב, שיקגו, תש"ף, באתר היברובוקס
- הרב יצחק בלאו, פרשנות היסטורית רב-שכבתית בפירושו של הנצי"ב, באתר תורת הר עציון
- ד"ר אביגיל ראק, הנצי"ב, באתר VBM ישיבת הר עציון
- יהושע הגר לאו, החיל והחסן, מרכז שפירא: ישיבת אור עציון, תשמ"ט, באתר אוצר החכמה
- פירוש העמק דבר, על פרשיות נבחרות מספר בראשית, שיעורים מוקלטים מפי הרב חיים כץ
נפתלי צבי יהודה בן יעקב ברלין (1816-1893.), העמק דבר, דף שער בספרייה הלאומית
- העמק דבר על התורה, באתר ארכיון האינטרנט, סריקה מלאה (מהדורת וילנה, תרל"ט)
הערות שוליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ^ שמריה גרשוני, על כתיבת 'העמק דבר' ועל פירוש 'חסידיך', המעין, מוסד יצחק ברויאר, תמוז תשע"ב
- ^ אגרות הנצי"ב, כרך א', בני ברק, תשס"ג, עמ' מא
- ^ העותק היחיד שהיה בידו, כפי שכותב המחבר לרב אהרן צבי דעגלין במכתב מכ"ג מרחשון תרנ"א: "וצר לי על שלא נמצא חומש שלי ביד מע"כ, אכן אינו בידי לשלוח למע"כ, כי כולם נמכרו או נשרפו באסון השריפה שהיה בקיץ תרמ"ו, ולא נשאר אצלי כי אם מה שאני משתמש בו" (אגרות הנצי"ב ח"א, ב"ב תשס"ג, עמ' לז)
- ^ פתיחה לספר בראשית.