דמוגרפיה של ישראל
![]() | |
צפיפות אוכלוסין בישראל, 2014 | |
מדינה |
![]() |
---|---|
נתונים | |
אוכלוסייה | 9.900 מיליון (מאי 2024) |
צפיפות | 450.11 |
אחוז אוריינות | 97.6% (2014)[1][2] |
תוחלת חיים בלידה | 83.5 |
דירוג תוחלת חיים | 20 |
HDI | 0.915 |
דירוג HDI | 25 |
שיעור ילודה ל-1,000 | 18.48 |
שיעור תמותה ל-1,000 | 5.15 |
שיעור פריון | 3 |
תמותת תינוקות ל-1,000 | 3.55 |
שיעור הגירה נטו ל-1,000 | 2.24 |
התפלגות גילאים | |
0-14 שנים | 26.76 |
15-24 שנים | 15.67 |
25-54 שנים | 37.20 |
55-64 שנים | 8.40 |
65+ שנים | 11.96 |
יחס גברים/נשים | |
יחס כללי | 1.01 |
יחס בלידה | 1.05 |
יחס 0-14 שנים | 1.05 |
יחס 15-24 שנים | 1.05 |
יחס 25-54 שנים | 1.05 |
יחס 55-64 שנים | 0.96 |
יחס +65 שנים | 0.81 |
קבוצות אתניות | |
רוב אתני | יהודים |
מיעוטים אתניים | ערבים, דרוזים, צ'רקסים, ארמנים. |
שפות | |
שפות רשמיות | |
שפות מדוברות | עברית, ערבית, רוסית, צרפתית, אנגלית, אמהרית, יידיש |
אוכלוסיית מדינת ישראל מנתה נכון ל-9 במאי 2024, 9,900,000 תושבים (ישראלים).[3][4] נתון זה כולל כחצי מיליון אזרחים יהודים אשר חיים בהתנחלויות ביהודה ושומרון, וכולל כ-350,000 ערבים תושבי מזרח ירושלים שאינם בעלי אזרחות ישראלית, אך אינו כולל את שאר הפלסטינים החיים ביהודה ושומרון תחת שלטון ישראל[ב]. כמו כן, הנתון אינו כולל כ-118,000 עובדים זרים (מתוכם כ-18,000 עובדים שאשרתם פגה); תיירים ללא אשרה בתוקף, שמספרם מוערך בכ-58,000; פליטים ומסתננים מאפריקה, שמספרם המוערך עומד על כ-23,000 (לא כולל ילדיהם שנולדו בישראל ולא כולל אלו שקיבלו מעמד בישראל לאחר שהסתננו)[6] ומספר משתנה ובלתי ידוע של כמה אלפי שוהים בלתי חוקיים תושבי הרשות הפלסטינית.
לשם השוואה, עם קום המדינה חיו בישראל כ-780,000 תושבים[7].
נכון ל-2024 כ-73.2% מתוך 9.8 מיליון[8] תושבי ישראל מוכרים כיהודים (כ-7.25 מיליון), כ-21.1% מהם הם ערבים-מוסלמים, ערבים-נוצרים או דרוזים (כ-2.037 מיליון[ג]) וכ-5.7% (כ-534 אלף), מוגדרים "אחרים" מהם 300,000 יהודים על פי חוק השבות הרשומים במשרד הפנים כחסרי סיווג דת[ד] והשאר הם נוצרים לא-ערבים – כולל בני משפחות של יהודים שלא התגיירו, ארמנים, כמרים ונזירים מלאומים שונים, כמו כן קהילה מוסלמית של צ'רקסים, קהילת העבריים השחורים, פליטים וייטנאמים לשעבר, ובני דתות ולאומים אחרים.
תוחלת החיים הממוצעת בישראל נכון לשנת 2022 היא 83.5 שנה, מקום 5 בעולם.
ישראל היא המדינה בעלת קצב גידול האוכלוסין המהיר ביותר מבין המדינות המפותחות, 2% (קצב גידול של 2.1% של האוכלוסייה הערבית לעומת 1.7% של אוכלוסייה יהודית ו"אחרים")[10] במהלך תשפ"ב[11], בכך היא סוטה מהמודל הקלאסי של תמורה דמוגרפית וממוקמת במקום ה-26 ברשימת המדינות בעלות צפיפות האוכלוסין הגבוהה בעולם[12][ה]. עד 2040 צפויה ישראל להפוך למדינה הצפופה ביותר ב-OECD.
במהלך תשפ"ב נוספו לאוכלוסייה במאזן ההגירה לישראל כ-63 אלף איש, מהם כ-59 אלף עולים חדשים.
שיעורי פריון
[עריכת קוד מקור | עריכה]נכון ל-2021, שיעור הפריון הכולל בישראל היה 3 ילדים לאישה, השיעור הגבוה מכל מדינות ה-OECD. שיעור הפריון הכולל של נשים יהודיות עמד על 3.13 ושל נשים מוסלמיות על 3.01[13].
במגזר היהודי, שיעור הפריון בקרב נשים חרדיות הוא הגבוה ביותר. בתחילת שנות השמונים היה שיעור הפריון בקרב נשים חרדיות סביב 5.6, אך מאז טיפס ועלה והגיע בשיא ל-7.5–7.6 בשנת 2002. נכון לשנים 2018–2020 עמד שיעור הפריון בקרב נשים חרדיות על 6.64[14]. בקבוצות אחרות באוכלוסייה היהודית שיעורי הפריון הם כדלקמן: דתיות שאינן חרדיות – סביב 3.92; נשים מסורתיות-דתיות – 2.6, מסורתיות שאינן דתיות – 2.2–2.3; נשים חילוניות: 1.96. באופן מפתיע, בקרב מוסלמיות השיעור אצל "נשים דתיות מאוד" נמוך מעט מהשיעור אצל "נשים דתיות". הסבר אפשרי לתוצאה סטטיסטית זו הוא הקושי להגדיר מידת אדיקות דתית בקרב מוסלמים בישראל, בשונה מהמגזר היהודי, שבו ההגדרה ברורה יותר[ו][15][16]. שיעור הפריון הכולל בקרב הבדואים במחוז הדרום, עומד על כ-4.8 ילדים לאישה (נכון ל-2020)[17].
הילודה בישראל יוצאת דופן לא רק בגובהה, אלא גם בכך שניכרות בה נורמות לעידוד ילודה שחוצות מגזרים, רמות השכלה ורמות דתיות שונות – וכן מפני שהעלייה בפריון התרחשה בד בבד עם עלייה בגיל הלידה הראשונה והתרחבות ההשכלה בקרב נשים, לפחות באוכלוסייה היהודית[18][19].
לידות, מספרים מוחלטים, על פי דת האם
שנה | יהודים | מוסלמים | נוצרים | דרוזים | אחרים | סה"כ | יהודים (%) | מוסלמים (%) |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1996 | 83,710 | 30,802 | 2,678 | 2,682 | 1,800 | 121,333 | 69.0% | 25.4% |
2000 | 91,936 | 35,740 | 2,789 | 2,708 | 3,623 | 136,390 | 67.4% | 26.2% |
2005 | 100,657 | 34,217 | 2,487 | 2,533 | 4,455 | 143,913 | 69.9% | 23.8% |
2006 | 104,513 | 34,337 | 2,500 | 2,601 | 4,675 | 148,170 | 70.5% | 23.2% |
2007 | 107,986 | 34,572 | 2,521 | 2,510 | 4,557 | 151,679 | 71.2% | 22.8% |
2008 | 112,803 | 34,860 | 2,511 | 2,534 | 4,670 | 156,923 | 71.9% | 22.2% |
2009 | 116,599 | 35,253 | 2,514 | 2,517 | 4,644 | 161,042 | 72.4% | 21.9% |
2010 | 120,673 | 36,221 | 2,511 | 2,535 | 4,832 | 166,255 | 72.6% | 21.8% |
2011 | 121,520 | 35,247 | 2,596 | 2,469 | 5,030 | 166,296 | 73.1% | 21.2% |
2012 | 125,409 | 36,041 | 2,610 | 2,371 | 5,098 | 170,940 | 73.4% | 21.1% |
2013 | 126,999 | 34,927 | 2,602 | 2,350 | 5,255 | 171,444 | 74.1% | 20.4% |
2014 | 130,576 | 35,965 | 2,814 | 2,366 | 5,424 | 176,427 | 74.0% | 20.4% |
2015 | 132,220 | 36,659 | 2,669 | 2,376 | 5,487 | 178,723 | 74.0% | 20.5% |
2016 | 134,100 | 37,592 | 2,613 | 2,446 | 5,253 | 181,405 | 74.1% | 20.6% |
2017 | 134,630 | 39,550 | 2,504 | 2,350 | 5,236 | 183,648 | 73.3% | 21.5% |
2018 | 135,809 | 38,757 | 2,721 | 2,434 | 5,377 | 184,370 | 73.7% | 21% |
2019 | 133,243 | 39,525 | 2,409 | 2,298 | 4,541 | 182,016 | 73.2% | 21.7% |
2020 | 129,884 | 38,388 | 2,497 | 2,239 | 4,468 | 177,301 | 73.3% | 21.6% |
2021 | 136,046 | 39,488 | 2,416 | 2,339 | 4,442 | 184,743 | 73.6% | 21.3% |
מראשית שנות האלפיים ועד שנת 2017 גדל מספר הלידות לאימהות יהודיות בכ-46%, מ-92,000 ל-134,000. מספר הלידות לאימהות מוסלמיות גדל באותה התקופה ב-6% בלבד, ועמד במשך רוב שנות המאה ה-21 על כ-35,000 לידות לשנה. בשנת 2021 עמד אחוז הלידות של אימהות יהודיות ואחרות בכלל הלידות בישראל על 73.3%, ושל אימהות מוסלמיות על 21.3%.
שיעור פריון כולל
[עריכת קוד מקור | עריכה]שנה | יהודים | מוסלמים | נוצרים | דרוזים | אחרים | סה"כ |
---|---|---|---|---|---|---|
1970 | 3.40 | 8.95 | 3.62 | 7.46 | 3.97 | |
1971 | 3.43 | 8.71 | 3.38 | 7.15 | 3.94 | |
1972 | 3.25 | 8.21 | 3.85 | 7.11 | 3.71 | |
1973 | 3.15 | 8.28 | 3.77 | 7.48 | 3.68 | |
1974 | 3.19 | 8.21 | 3.65 | 7.05 | 3.71 | |
1975 | 3.21 | 7.75 | 3.35 | 6.85 | 3.68 | |
1976 | 3.20 | 7.73 | 3.32 | 7.25 | 3.70 | |
1977 | 2.99 | 7.29 | 3.14 | 7.14 | 3.47 | |
1978 | 2.82 | 6.86 | 2.97 | 6.86 | 3.28 | |
1979 | 2.77 | 6.64 | 2.84 | 6.46 | 3.21 | |
1980 | 2.76 | 5.98 | 2.66 | 6.09 | 3.14 | |
1981 | 2.71 | 5.64 | 2.35 | 5.57 | 3.06 | |
1982 | 2.79 | 5.33 | 2.33 | 5.48 | 3.12 | |
1983 | 2.83 | 5.26 | 2.26 | 4.99 | 3.14 | |
1984 | 2.84 | 5.14 | 2.24 | 4.65 | 3.13 | |
1985 | 2.85 | 4.86 | 2.12 | 4.47 | 3.12 | |
1986 | 2.83 | 4.63 | 2.54 | 4.22 | 3.09 | |
1987 | 2.78 | 4.65 | 2.58 | 4.17 | 3.05 | |
1988 | 2.77 | 4.68 | 2.57 | 4.08 | 3.06 | |
1989 | 2.72 | 4.68 | 2.65 | 4.00 | 3.03 | |
1990 | 2.69 | 4.70 | 2.57 | 4.05 | 3.02 | |
1991 | 2.58 | 4.70 | 2.26 | 3.70 | 2.91 | |
1992 | 2.62 | 4.65 | 2.09 | 3.84 | 2.93 | |
1993 | 2.61 | 4.58 | 2.03 | 3.76 | 2.92 | |
1994 | 2.60 | 4.60 | 2.04 | 3.57 | 2.90 | |
1995 | 2.53 | 4.69 | 2.44 | 3.50 | 2.88 | |
1996 | 2.62 | 4.65 | 2.63 | 3.42 | 2.94 | |
1997 | 2.64 | 4.57 | 2.59 | 3.18 | 2.93 | |
1998 | 2.67 | 4.76 | 2.62 | 3.10 | 2.98 | |
1999 | 2.64 | 4.70 | 2.51 | 3.00 | 2.94 | |
2000 | 2.66 | 4.74 | 2.55 | 3.07 | 2.95 | |
2001 | 2.59 | 4.71 | 2.46 | 3.02 | 2.89 | |
2002 | 2.64 | 4.58 | 2.29 | 2.77 | 2.89 | |
2003 | 2.73 | 4.50 | 2.31 | 2.85 | 2.95 | |
2004 | 2.71 | 4.36 | 2.13 | 2.66 | 1.47 | 2.90 |
2005 | 2.69 | 4.03 | 2.15 | 2.59 | 1.49 | 2.84 |
2006 | 2.75 | 3.97 | 2.14 | 2.64 | 1.55 | 2.88 |
2007 | 2.80 | 3.90 | 2.13 | 2.49 | 1.49 | 2.90 |
2008 | 2.88 | 3.84 | 2.11 | 2.49 | 1.57 | 2.96 |
2009 | 2.90 | 3.73 | 2.15 | 2.49 | 1.56 | 2.96 |
2010 | 2.97 | 3.75 | 2.14 | 2.48 | 1.64 | 3.03 |
2011 | 2.98 | 3.51 | 2.19 | 2.33 | 1.75 | 3.00 |
2012 | 3.04 | 3.54 | 2.17 | 2.26 | 1.68 | 3.05 |
2013 | 3.05 | 3.35 | 2.13 | 2.21 | 1.68 | 3.03 |
2014 | 3.11 | 3.35 | 2.27 | 2.20 | 1.72 | 3.08 |
2015 | 3.13 | 3.32 | 2.12 | 2.19 | 1.72 | 3.09 |
2016 | 3.16 | 3.29 | 2.05 | 2.21 | 1.64 | 3.11 |
2017 | 3.16 | 3.37 | 1.93 | 2.10 | 1.58 | 3.11 |
2018 | 3.17 | 3.20 | 2.06 | 2.16 | 1.54 | 3.09 |
2019 | 3.09 | 3.16 | 1.80 | 2.02 | 1.45 | 3.01 |
2020 | 3.00 | 2.99 | 1.85 | 1.94 | 1.35 | 2.90 |
2021 | 3.13 | 3.01 | 1.77 | 2.00 | 1.39 | 3.00 |
2022 | 3.03 | 2.91 | 1.68 | 1.85 | 1.26 | 2.89 |
עד שנת 2004 ה"אחרים" היו כלולים תחת אותה קטגוריה של היהודים.
שנה | יהודים | ערבים | סה"כ |
---|---|---|---|
1990 | 2.69 | 4.32 | 3.02 |
1991 | 2.58 | 4.22 | 2.91 |
1992 | 2.62 | 4.14 | 2.93 |
1993 | 2.60 | 4.13 | 2.92 |
1994 | 2.58 | 4.06 | 2.90 |
1995 | 2.53 | 4.18 | 2.88 |
1996 | 2.62 | 4.35 | 2.94 |
1997 | 2.64 | 4.23 | 2.93 |
1998 | 2.67 | 4.40 | 2.98 |
1999 | 2.64 | 4.33 | 2.94 |
2000 | 2.66 | 4.37 | 2.95 |
2001 | 2.59 | 4.33 | 2.89 |
2002 | 2.64 | 4.19 | 2.89 |
2003 | 2.73 | 4.14 | 2.95 |
2004 | 2.71 | 3.99 | 2.90 |
2005 | 2.69 | 3.72 | 2.84 |
2006 | 2.75 | 3.68 | 2.88 |
2007 | 2.80 | 3.62 | 2.90 |
2008 | 2.88 | 3.57 | 2.96 |
2009 | 2.90 | 3.49 | 2.96 |
2010 | 2.97 | 3.51 | 3.03 |
2011 | 2.98 | 3.34 | 3.00 |
2012 | 3.04 | 3.32 | 3.05 |
2013 | 3.05 | 3.15 | 3.03 |
2014 | 3.11 | 3.17 | 3.08 |
2015 | 3.13 | 3.13 | 3.09 |
2016 | 3.16 | 3.11 | 3.11 |
2017 | 3.16 | 3.16 | 3.11 |
2018 | 3.17 | 3.04 | 3.09 |
2019 | 3.09 | 2.98 | 3.01 |
2020 | 3.00 | 2.82 | 2.90 |
2021 | 3.13 | 2.85 | 3.00 |
בשנותיה הראשונות של מדינת ישראל שיעור הפריון של נשים ערביות היה גבוה באופן משמעותי משיעור הפריון של נשים יהודיות. אולם, מגמה זו השתנתה ובשנת 2016, לראשונה שיעור הפריון הכולל של הנשים היהודיות עלה על זה של נשים ערביות (3.16 ילדים בממוצע לאישה אצל נשים יהודיות לעומת 3.11 אצל נשים ערביות ב-2021)[20].
בשנת 2020 שיעור הפריון הכולל בישראל היה 2.90. מספר זה היה נמוך בהשוואה ל-3.01 ב-2019 ול-3.09 ב-2018, אך גבוה מכל מדינות ה-OECD שהממוצע שלהן ב-2019 היה 1.61 ילדים לאישה. שיעור הפריון הכולל הגבוה ביותר בישראל נרשם בקרב נשים יהודיות – 3.00, אחריו, נשים ערביות – 2.82, ואילו השיעור הנמוך ביותר נרשם בקרב נשים ללא סיווג דת – 1.35[21].
לידות ופטירות לפי שנים
[עריכת קוד מקור | עריכה]שנה | אוכלוסייה (אלפים) | לידות חי | פטירות | צמיחה טבעית | לידות ל-1000 איש | פטירות ל-1000 איש | צמיחה טבעית ל-1000 איש | שיעור פריון |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1948 | 806 | 17,678 | ||||||
1949 | 1,174 | 26,985 | ||||||
1950 | 1,370 | 43,431 | 8,700 | 34,731 | 34.1 | 6.8 | 27.3 | |
1951 | 1,578 | 50,542 | 9,866 | 40,676 | 34.3 | 6.7 | 27.6 | |
1952 | 1,630 | 52,556 | 11,666 | 40,890 | 32.8 | 7.3 | 25.5 | |
1953 | 1,669 | 52,552 | 10,916 | 41,636 | 31.9 | 6.6 | 25.3 | |
1954 | 1,718 | 48,951 | 11,328 | 37,623 | 28.9 | 6.7 | 22.2 | |
1955 | 1,789 | 50,686 | 10,532 | 40,154 | 28.9 | 6.0 | 22.9 | 4.03 |
1956 | 1,872 | 52,287 | 12,025 | 40,262 | 28.6 | 6.6 | 22.0 | |
1957 | 1,976 | 53,940 | 12,487 | 41,453 | 28.0 | 6.5 | 21.5 | |
1958 | 2,032 | 52,649 | 11,615 | 41,034 | 26.3 | 5.8 | 20.5 | |
1959 | 2,089 | 54,604 | 12,056 | 42,548 | 26.5 | 5.9 | 20.6 | |
1960 | 2,150 | 56,002 | 12,053 | 43,949 | 26.4 | 5.7 | 20.7 | 3.95 |
1961 | 2,234 | 54,869 | 12,663 | 42,206 | 25.0 | 5.8 | 19.2 | 3.80 |
1962 | 2,332 | 56,356 | 13,701 | 42,655 | 24.7 | 6.0 | 18.7 | 3.77 |
1963 | 2,430 | 59,491 | 14,425 | 45,066 | 25.0 | 6.1 | 18.9 | 3.81 |
1964 | 2,526 | 63,544 | 15,491 | 48,053 | 25.6 | 6.3 | 19.3 | 3.93 |
1965 | 2,598 | 66,146 | 16,261 | 49,885 | 25.8 | 6.3 | 19.5 | 3.99 |
1966 | 2,657 | 67,148 | 16,582 | 50,566 | 25.6 | 6.3 | 19.3 | 3.89 |
1967 | 2,776 | 64,980 | 17,463 | 47,517 | 23.9 | 6.4 | 17.5 | 3.64 |
1968 | 2,841 | 69,911 | 18,689 | 51,222 | 24.9 | 6.7 | 18.2 | 3.82 |
1969 | 2,930 | 73,666 | 19,767 | 53,899 | 25.5 | 6.9 | 18.6 | 3.83 |
1970 | 3,022 | 80,843 | 21,234 | 59,609 | 27.2 | 7.1 | 20.1 | 3.97 |
1971 | 3,121 | 85,899 | 21,415 | 64,484 | 28.0 | 7.0 | 21.0 | 3.94 |
1972 | 3,225 | 85,544 | 22,719 | 62,825 | 27.0 | 7.2 | 19.8 | 3.71 |
1973 | 3,338 | 88,545 | 23,054 | 65,491 | 27.0 | 7.0 | 20.0 | 3.68 |
1974 | 3,422 | 93,166 | 24,135 | 69,031 | 27.6 | 7.1 | 20.5 | 3.71 |
1975 | 3,493 | 95,628 | 24,600 | 71,028 | 27.7 | 7.1 | 20.6 | 3.68 |
1976 | 3,575 | 98,763 | 24,012 | 74,751 | 27.9 | 6.8 | 21.1 | 3.71 |
1977 | 3,653 | 95,315 | 24,951 | 70,364 | 26.4 | 6.9 | 19.5 | 3.47 |
1978 | 3,738 | 92,602 | 25,153 | 67,449 | 25.1 | 6.8 | 18.3 | 3.28 |
1979 | 3,836 | 93,710 | 25,700 | 68,010 | 24.7 | 6.8 | 17.9 | 3.21 |
1980 | 3,922 | 94,321 | 26,364 | 67,957 | 24.3 | 6.8 | 17.5 | 3.14 |
1981 | 3,978 | 93,308 | 26,085 | 67,223 | 23.6 | 6.6 | 17.0 | 3.06 |
1982 | 4,064 | 96,695 | 27,780 | 68,915 | 24.0 | 6.9 | 17.1 | 3.12 |
1983 | 4,119 | 98,724 | 27,731 | 70,993 | 24.0 | 6.7 | 17.3 | 3.14 |
1984 | 4,200 | 98,478 | 27,805 | 70,673 | 23.3 | 6.6 | 16.7 | 3.13 |
1985 | 4,266 | 99,376 | 28,093 | 71,283 | 23.1 | 6.5 | 16.6 | 3.12 |
1986 | 4,331 | 99,341 | 29,415 | 69,926 | 22.7 | 6.7 | 16.0 | 3.09 |
1987 | 4,407 | 99,022 | 29,244 | 69,778 | 22.2 | 6.6 | 15.6 | 3.05 |
1988 | 4,470 | 100,454 | 29,176 | 71,278 | 22.2 | 6.4 | 15.8 | 3.06 |
1989 | 4,560 | 100,757 | 28,580 | 72,177 | 22.1 | 6.3 | 15.8 | 3.03 |
1990 | 4,822 | 103,349 | 28,734 | 74,615 | 22.0 | 6.1 | 15.9 | 3.02 |
1991 | 5,059 | 105,725 | 31,266 | 74,459 | 21.4 | 6.3 | 15.1 | 2.91 |
1992 | 5,196 | 110,062 | 33,327 | 76,735 | 21.5 | 6.5 | 15.0 | 2.93 |
1993 | 5,328 | 112,330 | 33,000 | 79,330 | 21.3 | 6.3 | 15.0 | 2.92 |
1994 | 5,472 | 114,543 | 33,535 | 81,008 | 21.2 | 6.2 | 15.0 | 2.90 |
1995 | 5,612 | 116,886 | 35,348 | 81,538 | 21.1 | 6.4 | 14.7 | 2.88 |
1996 | 5,757 | 121,333 | 34,664 | 86,669 | 21.3 | 6.1 | 15.2 | 2.94 |
1997 | 5,900 | 124,478 | 36,124 | 88,354 | 21.4 | 6.2 | 15.2 | 2.93 |
1998 | 6,041 | 130,080 | 36,955 | 93,125 | 21.8 | 6.2 | 15.6 | 2.98 |
1999 | 6,209 | 131,936 | 37,291 | 94,645 | 21.6 | 6.1 | 15.5 | 2.94 |
2000 | 6,369 | 136,390 | 37,688 | 98,702 | 21.7 | 6.0 | 15.7 | 2.95 |
2001 | 6,508 | 136,636 | 37,186 | 99,450 | 21.2 | 5.8 | 15.4 | 2.89 |
2002 | 6,631 | 139,535 | 38,415 | 101,120 | 21.2 | 5.8 | 15.4 | 2.89 |
2003 | 6,748 | 144,936 | 38,499 | 106,437 | 21.7 | 5.8 | 15.9 | 2.95 |
2004 | 6,869 | 145,207 | 37,938 | 107,269 | 21.3 | 5.6 | 15.7 | 2.90 |
2005 | 6,991 | 143,913 | 39,038 | 104,875 | 20.8 | 5.6 | 15.2 | 2.84 |
2006 | 7,116 | 148,170 | 38,765 | 109,405 | 21.0 | 5.5 | 15.5 | 2.88 |
2007 | 7,244 | 151,679 | 39,813 | 111,866 | 21.1 | 5.5 | 15.6 | 2.90 |
2008 | 7,337 | 156,923 | 39,484 | 117,439 | 21.5 | 5.4 | 16.1 | 2.96 |
2009 | 7,552 | 161,042 | 38,812 | 122,230 | 21.5 | 5.2 | 16.3 | 2.96 |
2010 | 7,695 | 166,255 | 39,613 | 126,642 | 21.8 | 5.2 | 16.6 | 3.03 |
2011 | 7,837 | 166,296 | 40,889 | 125,407 | 21.4 | 5.3 | 16.1 | 3.00 |
2012 | 7,984 | 170,940 | 42,100 | 128,840 | 21.3 | 5.3 | 16.3 | 3.05 |
2013 | 8,134 | 171,444 | 41,683 | 129,761 | 21.3 | 5.2 | 16.1 | 3.03 |
2014 | 8,297 | 176,427 | 42,457 | 133,970 | 21.2 | 5.2 | 16.0 | 3.08 |
2015 | 8,463 | 178,723 | 44,507 | 134,766 | 21.1 | 5.3 | 15.8 | 3.09 |
2016 | 8,628 | 181,405 | 44,244 | 137,161 | 21.0 | 5.1 | 15.9 | 3.11 |
2017 | 8,798 | 183,648 | 44,923 | 138,725 | 20.9 | 5.1 | 15.9 | 3.11 |
2018 | 8,967 | 184,370 | 44,850 | 139,520 | 20.6 | 5.0 | 15.6 | 3.09 |
2019 | 9,140 | 182,016 | 45,980 | 135,735 | 20.0 | 5.1 | 14.9 | 3.01 |
2020 | 9,291 | 177,307 | 48,937 | 128,370 | 19.1 | 5.3 | 13.8 | 2.90 |
2021 | 9,449 | 185,040 | 50,630 | 134,410 | 19.5 | 5.4 | 14.3 | 3.00 |
2022 | 9,656 | 178,000 | 52,000 | |||||
2023 | 9,842 | 179,000 | 49,500 |
עלייה לישראל לפי שנים
[עריכת קוד מקור | עריכה]שנה | מספר עולים | שנה | מספר עולים | שנה | מספר עולים | שנה | מספר עולים | |||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1948 | 101,828 | 1971 | 41,930 | 1994 | 79,844 | 2017 | 29,084 | |||
1949 | 239,954 | 1972 | 55,888 | 1995 | 76,361 | 2018 | 29,800 | |||
1950 | 170,563 | 1973 | 54,886 | 1996 | 70,919 | 2019 | 33,247 | |||
1951 | 175,279 | 1974 | 31,979 | 1997 | 66,221 | 2020 | 21,110 | |||
1952 | 24,610 | 1975 | 20,028 | 1998 | 56,730 | 2021 | 27,050 | |||
1953 | 11,575 | 1976 | 19,754 | 1999 | 76,766 | 2022 | 74,474 | |||
1954 | 18,491 | 1977 | 21,429 | 2000 | 60,201 | 2023 | 45,000 | |||
1955 | 37,528 | 1978 | 26,394 | 2001 | 43,473 | |||||
1956 | 56,330 | 1979 | 37,222 | 2002 | 33,570 | |||||
1957 | 72,634 | 1980 | 20,428 | 2003 | 23,273 | |||||
1958 | 27,290 | 1981 | 12,599 | 2004 | 20,899 | |||||
1959 | 23,988 | 1982 | 13,723 | 2005 | 21,183 | |||||
1960 | 24,692 | 1983 | 16,906 | 2006 | 19,269 | |||||
1961 | 47,735 | 1984 | 19,981 | 2007 | 18,131 | |||||
1962 | 61,533 | 1985 | 10,642 | 2008 | 13,701 | |||||
1963 | 64,489 | 1986 | 9,505 | 2009 | 14,574 | |||||
1964 | 55,036 | 1987 | 12,965 | 2010 | 16,633 | |||||
1965 | 31,115 | 1988 | 13,034 | 2011 | 16,892 | |||||
1966 | 15,957 | 1989 | 24,050 | 2012 | 16,557 | |||||
1967 | 14,469 | 1990 | 199,516 | 2013 | 16,968 | |||||
1968 | 20,703 | 1991 | 176,100 | 2014 | 26,627 | |||||
1969 | 38,111 | 1992 | 77,057 | 2015 | 31,013 | |||||
1970 | 36,750 | 1993 | 76,805 | 2016 | 26,900 |
קבוצות אתניות
[עריכת קוד מקור | עריכה]ערך מורחב – יהדות ישראל, ערביי ישראל, דרוזים בישראל
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/96/Demographic_map_of_Palestine_-_Israel_-_with_Legend.png/300px-Demographic_map_of_Palestine_-_Israel_-_with_Legend.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/11/Israel-_geographical_distribution_of_the_main_ethno-cultural_communities..jpg/220px-Israel-_geographical_distribution_of_the_main_ethno-cultural_communities..jpg)
- יהודים – כ-75% מאוכלוסיית ישראל מוכרים כיהודים. האוכלוסייה היהודית מנתה בספטמבר 2022 בערך 7,070,000 תושבים. נכון ל-2022, כ-79% מהאוכלוסייה היהודית נולדה בארץ, 14% ילידי אירופה ואמריקה, ו-7% ילידי אסיה ואפריקה.
- ערבים – 21% מאוכלוסיית ישראל הם ערבים. אוכלוסייה זו מנתה במאי 2023 כ-2,047,000 תושבים, כולל כ-354,000 ערבים תושבי מזרח ירושלים, המחזיקים בתעודת תושב קבע. מתוך ערביי ישראל לפי דוח הלמ"ס:
- 83.7% הם מוסלמים, המונים 1,709,815 אזרחים.
- 9.0% הם נוצרים, המונים כ-179,600 אזרחים. כ-2% מאוכלוסיית ישראל.
- 7.4% דרוזים, המונים כ-150,000 אזרחים. 1.6% מאוכלוסיית ישראל.
- אחרים – תושבים שאינם שייכים לאף אחת מהקטגוריות לעיל. כ-5% מתושבי מדינת ישראל, המהווים כ-478,000 תושבים מאוכלוסיית המדינה, מוגדרים כ"אחרים". רובם המכריע הם עולים מברית המועצות לשעבר ובני משפחותיהם, שאינם רשומים כיהודים במשרד הפנים (תושבים ללא סיווג דת ונוצרים שאינם ערבים), וקיבלו את אזרחותם מתוקף חוק השבות. בקבוצה זו נכללים במספרים קטנים מיעוטים כמו הצ'רקסים (המונים כ-4,700 נפש), הארמנים (המונים כ-3,000 נפש), טורקים ישראלים והשומרונים אזרחי ישראל (המונים 820 נפש), שמהווים ביחד כ-0.01% מכלל תושבי מדינת ישראל. מוצאם האתני ודתם של השומרונים שונים משל היהודים, והם מגדירים עצמם "בני ישראל" או "ישראלים שומרונים". רוב אנשי קבוצת "האחרים" שהם יוצאי ברית המועצות לשעבר נטמעו מבחינה תרבותית בחברה היהודית בישראל, והפער בין ראייתם העצמית כשייכים לחברה ובין הגדרתם ההלכתית – מוליד לעיתים חיכוכים חברתיים, תרבותיים ודתיים. בין היתר, עלתה הקריאה לעודד גיור המוני בקרב אוכלוסייה זו; לשם כך, הוקם המכון המשותף ללימודי יהדות.
דת
[עריכת קוד מקור | עריכה]ערך מורחב – דת בישראל
החלוקה לדתות בישראל
אוכלוסייה יהודית
[עריכת קוד מקור | עריכה]לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה כפי שפורסמו בערב ראש השנה תשפ"א, 19 בספטמבר 2020[23], בהגדרה עצמית של יהודים בני 20 ומעלה על בסיס מידת דתיות:
הערה: מסקר הלמ"ס לשנת 2014 עולה, כי מתוך כלל הלומדים בבית ספר יסודי בחינוך הממלכתי, הממלכתי-דתי והחרדי יחדיו, כ-30.04% חרדים.
להלן התפלגות אלו שהגדירו עצמם "שומרים מסורת במידה רבה" בקרב היהודים:
- בשנת 1991 – 24%.
- בשנת 1999 – 19% (ירידה בעקבות העלייה מברית המועצות).
- בשנת 2009 – 26%.
פרופ' ארנון סופר מצביע על נתוני ילודה לפי התפלגות דתית: בשנת 2007 נולדו כ-110,000 ילדים יהודים, מתוכם כ-18,000 בלבד למשפחות חילוניות (כ-16.4%).
זרמי חינוך
[עריכת קוד מקור | עריכה]בחינוך העברי שלושה זרמים עיקריים:
- ממלכתי
- ממלכתי-דתי
- חרדי
רוב תלמידי החינוך העברי לומדים בבתי ספר שבפיקוח הממלכתי, אך בין השנים 2000 ו-2017 ירד חלקם מ-60.4% ל-52.0%. באותן השנים נרשמה ירידה קלה באחוז התלמידים שלמדו בבתי ספר בפיקוח הממלכתי-דתי, מ-19.2% ל-18.5% ואילו אחוז התלמידים שלמדו בבתי ספר בפיקוח החרדי עלה מ-20.4% ל-29.5%.
אוכלוסייה ערבית
[עריכת קוד מקור | עריכה]- כ-83% מהאוכלוסייה הערבית (שהם 17.6% מאוכלוסיית ישראל) הם ערבים מוסלמים.
- כ-9% מהאוכלוסייה הערבית (שהם 1.9% מאוכלוסיית ישראל) הם ערבים נוצרים.
- כ-8% מהאוכלוסייה הערבית (שהם 1.6% מאוכלוסיית ישראל) הם דרוזים.
לפי סקר של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (שכלל בני 20 ומעלה (סוף 2016): בקרב האוכלוסייה הערבית 11% הגדירו את עצמם חילונים, 57% מסורתיים, וכ-31% דתיים או דתיים מאוד[24].
בקרב האוכלוסייה המוסלמית בלבד, 9% מגדירים עצמם "דתיים-מאוד", 51% "דתיים", 29% לא כל כך דתיים ו-10% לא דתיים (חילונים).[דרוש מקור]
מספר היהודים והמוסלמים בקרב אוכלוסיית ישראל (באלפים)
שנה | יהודים | מוסלמים[ז] | |
---|---|---|---|
אחוז | |||
1955 | 1,203.0 | 116.1 | 8.80% |
1972 | 2,752.7 | 360.6 | 11.58% |
1995[ח] | 4,522.3 | 811.2 | 15.21% |
2011 | 5,921.7 | 1,335.7 | 17.02% |
2017 | 6,507.8 | 1,524.3 | 17.47% |
2021 | 6,982.0 | 1,669.0 | 17.66% |
אוכלוסייה
[עריכת קוד מקור | עריכה] לא ניתן להציג את הגרף באופן זמני –
ההרחבה Graph
להצגת תרשימים מושבתת כרגע.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/06/Israelpop.svg/langhe-420px-Israelpop.svg.png)
אוכלוסייה לפי מין
[עריכת קוד מקור | עריכה]בסוף שנת 2023 חיו בישראל כ-4,949,800 נשים, והן 50.3% מאוכלוסיית המדינה.
גברים 4,892,100 (49.7%)
יחס גברים/נשים באוכלוסייה עמד על 0.99
יחס לידות של זכרים/נקבות בישראל הוא 1.05 (105 זכרים לכל 100 נקבות).
אוכלוסייה לפי גיל
[עריכת קוד מקור | עריכה]אוכלוסיית ישראל צעירה יחסית, ונמצאת במקום השני במדד המדינות הצעירות ב-OECD, ובמקום 89 בעולם כולו[25][26].
התפלגות האוכלוסייה לפי גילאים (נכון ל-2019)[27]:
- 28.2% היו בני 0–14
- 15.1% היו בני 15–24
- 13.4% היו בני 25–34
- 12.6% היו בני 35–44
- 10.4% היו בני 45–54
- 8.5% היו בני 55–64
- 11.8% היו בני 65 ומעלה
גידול שנתי של האוכלוסייה
[עריכת קוד מקור | עריכה]הנתונים להלן נכונים לשנת 2019[28].
- כלל האוכלוסייה: 1.9%
- יהודים ואחרים: 1.9%
- ערבים: 2.0%
פריסה גאוגרפית
[עריכת קוד מקור | עריכה](נכון ל-2023)
- 12.9% מחוז ירושלים (1,245,100 תושבים)
- 16.3% מחוז הצפון (1,571,100 תושבים)
- 11.8% מחוז חיפה (1,134,000 תושבים)
- 24.5% מחוז המרכז (2,365,000 תושבים)
- 15.6% מחוז תל אביב (1,512,400 תושבים)
- 14.1% מחוז הדרום (1,362,500 תושבים)
- 5.2% יהודה ושומרון (502,700 תושבים)
- 100% (סך כולל 9,696,400 תושבים)
יצוין כי ביהודה ושומרון חיים בין 2.5 ל-3 מיליון פלסטינים שאינם אזרחי מדינת ישראל.
- האזור עם האוכלוסייה הצעירה ביותר הוא יהודה ושומרון עם הגיל החציוני 19.2. זהו גם האזור עם הגידול השנתי הגדול ביותר, 3.5%.
- המחוז עם האוכלוסייה המבוגרת ביותר הוא מחוז חיפה עם הגיל החציוני 33.7.
- המחוז עם הגידול השנתי הקטן ביותר הוא מחוז הצפון עם 1.5% בשנה.
- המחוז הצפוף ביותר הוא מחוז תל אביב עם כ-8,593 נפש לקמ"ר.
- המחוז המרווח ביותר הוא מחוז הדרום עם כ-96 נפש לקמ"ר.
צפיפות אוכלוסין
[עריכת קוד מקור | עריכה]קצב גידול האוכלוסייה בישראל יוצא דופן ביחס למדינות ה-OECD[19]. בשנת 1997 עברה ישראל את מקסיקו ונהייתה למדינה בעלת גידול האוכלוסייה הגבוה ביותר מבין מדינות ה-OECD[11]. שורה ארוכה של חוקרים ואנשי ציבור ישראלים טוענים שקצב הגידול החריג של אוכלוסיית ישראל עלול להשפיע באופן שלילי על איכות החיים העתידית במדינה[19].
ישראל מדורגת במדד המדינות הצפופות בעולם במקום ה-29 עם כ-434 נפש לקמ"ר אחד[29]. עם זאת, נתון זה מתייחס לכל אוכלוסיית ישראל, כולל כ-497,000 תושבים יהודים ישראלים המתגוררים בפועל בשטחי C במחוז יהודה ושומרון שתוחמים 3,539 קמ"ר[30][31], אך אינו מחשיב את שטחי C כחלק מהשטחים לחישוב יחסי נפש לקמ"ר. עם זאת, על שטחי C מתגוררים גם ערבים פלסטינים, מספרם אינו מדויק וישנן הערכות שונות, בין כ-70,000 לכ-125,000 בשנים 2008–2012 לבין כ-80,000 ב-2017[32][33][34][35]. כך שחישובי יחס נפש לקמ"ר של תושבי ישראל עלולים לנוע בהתאם לחישובים השונים.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2a/%D7%AA%D7%A8%D7%97%D7%99%D7%A9%D7%99_%D7%92%D7%99%D7%93%D7%95%D7%9C_%D7%90%D7%95%D7%9B%D7%9C%D7%95%D7%A1%D7%99%D7%94.png/641px-%D7%AA%D7%A8%D7%97%D7%99%D7%A9%D7%99_%D7%92%D7%99%D7%93%D7%95%D7%9C_%D7%90%D7%95%D7%9B%D7%9C%D7%95%D7%A1%D7%99%D7%94.png)
היסטוריה ומגמות דמוגרפיות
[עריכת קוד מקור | עריכה]הרכב האוכלוסייה במדינת ישראל הושפע מגלי עלייה והגירה, מלחמות, ושינויי פיריון. עובדה זו הקשתה על חיזוי הנתונים הדמוגרפיים בה. הראשון שעסק בנושא באופן משמעותי הוא ההיסטוריון שמעון דובנוב, שחזה ב-1898, שבשנת 2000 יהיו בישראל כ-500,000 יהודים[36]. האוכלוסייה היהודית הושפעה מגלי העלייה השונים. בשנת 1945, לפי הערכת מחלקת הסטטיסטיקה של הסוכנות היהודית, היו בארץ ישראל 592,000 יהודים, מתוכם כ-78% אשכנזים, כ-9% ספרדים, כ-5% תימנים וכ-8% מיתר עדות המזרח[37].
גם האוכלוסייה הערבית בארץ ישראל עברה שינויים. בתקופת המנדט הבריטי הייתה האוכלוסייה הערבית בתחומי ארץ ישראל בעלת הגידול המהיר ביותר במזרח התיכון, כאשר בסמוך ליישובים היהודיים נרשם גידול של עד 11% באוכלוסייה הערבית. בשנת 1948, הידלדלה האוכלוסייה הערבית כמעט לחלוטין עקב בריחה המונית של ערביי ישראל למדינות ערב, ובשנים שלאחר קום המדינה אפשרה ישראל לכ-200,000 ערבים לחזור להתיישב בתחומי מדינת ישראל[דרוש מקור]. בשנים 1948–1967 חלה התמעטות מה באוכלוסיית יהודה ושומרון. בשנים 1967–1993, חל גידול חד באוכלוסייה הערבית ביהודה ושומרון. בשנת 1993, במסגרת הסכמי אוסלו, הובאו לישראל כ-50,000 ערבים, וייתכן שהיגרו לישראל עוד כ-400,000 ערבים, אשר לא התאזרחו,[דרושה הבהרה] במסגרת מדיניות פתיחת הגבולות עם ירדן (על פי ארנון סופר[דרוש מקור]). אוכלוסיית ערביי ישראל הושפעה אף היא: ישראל העניקה אזרחות לערבים שנישאו לאזרחים ישראלים, במסגרת איחוד משפחות. כמה מאות אלפי ערבים קיבלו אזרחות מאז 1967[דרוש מקור]. בשנות ה-2000 והאינתיפאדה השנייה נרשם מאזן הגירה שלילי בקרב ערביי יהודה ושומרון, וחלה ירידה חדה בשיעור הילודה, בהתאם למגמה הכללית בקרב ערביי האזור[ט] מלבד רצועת עזה שבה שיעור הילודה נותר גבוה מאוד (66 אלף לידות בשנה)[י].
על פי תחזיות דמוגרפיות שערכה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה על בסיס נתוני שנת 2015, צפויה אוכלוסיית ישראל להגיע בשנת 2065 לכ-20 מיליון תושבים[39].
ראו גם
[עריכת קוד מקור | עריכה]- עיור בישראל
- מפקדי אוכלוסין בישראל
- מפקד אוכלוסין 1931 של ארץ ישראל
- מפקד אוכלוסין 1922 של ארץ ישראל
- צפוף – הפורום לאוכלוסייה סביבה וחברה
לקריאה נוספת
[עריכת קוד מקור | עריכה]- משה ליסק, דן הורוביץ, מצוקות באוטופיה: ישראל – חברה בעומס יתר, תל אביב: עם עובד, 1990[40].
- לילך רוזנברג־פרידמן, ציונות מבטן ומלידה: הילודה ביישוב ובמדינת ישראל בראשיתה: מניעתה ועידודה 1960-1918, מכון בן-גוריון לחקר ישראל והציונות, 2023.
- אורית מילר כתב, הצעות מחד ומציאות מנגד: ההתמודדות עם הסוגיה הדמוגרפית בגדה המערבית בישראל – 1977-1967, ישראל: המכון למחקרי ביטחון לאומי, 2024
קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- אלעד מלכא, די לנפנף באיום הדמוגרפי, באתר מידה, 17 בנובמבר 2016
- תומר ניר 24 בינואר 2011, נתונים דמוגרפיים: החילונים יולדים יותר, הערבים פחות, באתר "סרוגים", 24 בינואר 2011
- הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה - אוכלוסייה ודמוגרפיה
- ישראל, תקציר ונתונים סטטיסטיים באתר ספר העובדות על מדינות העולם של ה-CIA (באנגלית)
- הפורום לאוכלוסייה, סביבה וחברה העוסק בסוגיית גידול האוכלוסין בישראל
- דו"ח עתיד צפוף - ישראל 2050 של הפורום לאוכלוסייה, סביבה וחברה.
- אתר אנשים ישראל - המדריך לחברה הישראלית
- ארצות מוצא במגזר החילוני הוותיק, בארכיון האינטרנט של אתר "אנשים ישראל"
- אוכלוסיית ישראל 1990–2009 (סטטיסטי-קל), הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה
- ארנון סופר ויבגניה ביסטרוב, ישראל, דמוגרפיה בין השנים 2007-2020 – קתדרת חייקין לגיאואסטרטגיה, אוניברסיטת חיפה
- עוזי רבהון וגלעד מלאך, מגמות דמוגרפיות בישראל, מרכז מציל"ה, דצמבר 2009
- יעקב פייטלסון, התהליכים הדמוגרפיים בארץ ישראל (1800-2013), באתר המכון לאסטרטגיה ציונית
- אברהם בן-עזרא, דמוגרפיה: מבט על העבר ואל העתיד, באתר News1 מחלקה ראשונה, 29 באפריל 2012
- אם בישראל היו רק 100 אנשים (אורכב 24.04.2015 בארכיון Wayback Machine), באתר כלכליסט, 22 באפריל 2015.
- שירה אבדר תומר אלמגור דאטה12, תשפ"ד במספרים | אוכלוסיית ישראל מונה 9.795 מיליון איש, 70 אלף עלו לישראל, באתר מאקו, 13 בספטמבר 2023
נעם בוקסבאום, שבט אחים, באתר TheMarker, 27 במרץ 2018
בישראל יש מיליון תושבים. טקס לפתיחת המיליון השני על סיפון האניה "ארצה". יומני כרמל דצמבר 1949. (התחלה 1:31)
מאמרים של המכון לאסטרטגיה ציונית בנושאי דמוגרפיה. (התחלה 1:31)
- "חג המיליון הראשון לאוכלוסיית ישראל", כרזה בספרייה הלאומית, דצמבר 1949
- גידול אוכלוסיית ישראל, אתר אקו-ויקי
ביאורים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ^ בהתאם לחוק יסוד: ישראל – מדינת הלאום של העם היהודי.
- ^ ישנם אומדנים שונים לגבי מספר הפלסטינים החיים בשטחי יהודה ושומרון. רובם נעים בין 2 ל-3.2 מיליון תושבים[5].
- ^ מתוכם 341,500 ערבים תושבי ירושלים, שרובם בעלי מעמד של תושב קבע ואינם בעלי אזרחות ישראלית[9].
- ^ רובם המוחלט הם ילדים, נכדים או בני/בנות זוג של יהודים, על כן זכאים לאזרחות ישראלית מתוקף חוק השבות. בלמ"ס מגדירים אותם כ"אחרים", כלומר: כנספחים למגזר היהודי. אוכלוסיית היהודים (כולל ה"אחרים") מנתה במאי 2022, כ-7,499,000 אזרחים.
- ^ עם זאת, דירוג זה לא מחשיב כחלק משטח מדינת ישראל את שטחי יהודה והשומרון, בהם חיים כחצי מיליון ישראלים. ראו פירוט בעניין זה בהמשך הערך.
- ^ לפי קיום מצוות מסוימות, השתייכות מגזרית-מפלגתית, מוסדות החינוך לילדים וכדומה.
- ^ המספרים כוללים כ-340,000 ערבים-מוסלמים תושבי מזרח ירושלים בעלי מעמד תושב, שאינם אזרחי ישראל.
- ^ בעקבות חוק ירושלים בשנת 1980 נוספו למדינת ישראל ערביי מזרח ירושלים כבעלי מעמד תושב.
- ^ מגמות שינויי הפיריון, המלחמות, ההגירה השלילית והחיובית אינם נכללים, בדרך כלל, במסגרת חיזויים דמוגרפיים.
- ^ ברבעון יש 16,500 לידות ברצועה[38].
הערות שוליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ^ כמה אנאלפביתים יש בישראל?, באתר מאקו, 20 במרץ 2014
- ^ רשימת מדינות על-פי אחוזי אוריינות#ישראל
- ^ ירון דרוקמן, ערב יום העצמאות ה-76: מספר הישראלים - 9.9 מיליון, באתר ynet, 9 במאי 2024
- ^ ישראל במספרים ערב ראש השנה תשפ"ד: נתונים נבחרים מהלוחות השנתיים 2023, באתר www.cbs.gov.il
- ^ לדוגמה: PCBS Indicators, הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, 2023 (באנגלית)
- ^ נתוני זרים בישראל, רשות האוכלוסין וההגירה, יולי 2022
- ^ מגמות ותמורות באוכלוסיית ישראל, באתר lib.cet.ac.il
- ^ אוכלוסיית ישראל בפתחה של שנת 2023, באתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, 29 בדצמבר 2022
- ^ מקור
- ^ שנתון סטטיסטי לישראל מס' 73, אוכלוסייה, מקורות גידול האוכלוסייה, לפי קבוצת אוכלוסייה ודת, לוח 2.12
- ^ 1 2 OECD Data, Fertility rates
- ^ World Population Review, Countries by Density 2021
- ^ שנתון סטטיסטי לישראל מס' 73, אוכלוסייה, שיעור פריון לפי גיל ודת, לוח 2.41
- ^ ענת לוי, שיעורי הפריון הכולל בישראל לפי דת ולפי רמת דתיות והשפעתם על ההוצאה הציבורית, 2016
- ^ פריון של נשים יהודיות ומוסלמיות בישראל לפי מידת אדיקותן הדתית, בשנים 1979–2009, באתר הלמ"ס
- ^ תחזיות אוכלוסייה לישראל לטווח ארוך: 2009–2059, באתר הלמ"ס, 21 במרץ 2012
- ^
אור קשתי, שיעור הילודה הממוצע של נשים בדואיות ירד בחצי בתוך 20 שנה, באתר הארץ, 2 בדצמבר 2021
- ^ אלכס וינרב, דב צ'רניחובסקי, אביב בריל, דפוסי הפריון יוצאי הדופן בישראל, באתר מרכז טאוב, 23 בדצמבר 2018
- ^ 1 2 3 פרופ' מנואל טרכטנברג, פרופ' רחל אלתרמן, פרופ' דן בן דוד, דן פרי, פרופ' שלמה בכור, ד"ר שירה לב עמי, עו"ד איריס האן, ד"ר דוד כץ, דוד אלקן, עתיד צפוף – ישראל 2050
- ^ לקט נתונים לרגל יום הילד הבין-לאומי 2016.
- ^ ילודה ופריון בישראל 2020, באתר הלמ"ס
- ^ "אוכלוסייה ביישובים ובאזורים סטטיסטיים, לפי דת, סוף 2019". הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
- ^ ישראל במספרים ערב ראש השנה תשפ"א – נתונים נבחרים מהלוחות השנתיים 2020, באתר old.cbs.gov.il
- ^ אוכלוסיית ישראל לפי דת והגדרה עצמית של מידת דתיות: נתונים נבחרים מתוך דוח פני החברה מס' 10
- ^ נתונים השוואתיים במדינות הOECD, מגיל 0 עד 14, באתר משרד הבריאות
- ^ Young Population, מגיל 0 עד 14
- ^ השנתון הסטטיסטי 2020, אוכלוסייה לפי מין, דת וגיל, באתר הלמ"ס
- ^ מקורות גידול האוכלוסייה, באתר הלמ"ס, 2020
- ^ countries by density 2022
- ^ נתוני אוכלוסייה לפי מחוז באתר הלמ"ס
- ^ ההתנחלויות: כל הנתונים באתר המרכז הירושלמי לענייני ביטחון ומדינה
- ^ ‘Israel’s gone way beyond apartheid’, April 26, 2012, New Internationalist
- ^ Hagit Ofran, Area C: Palestinian Construction and Demolition Stats - February 2008, February 2008, Kibbush web site
- ^ דני רובינשטיין, הכלכלה הפלסטינית: המערכה הכלכלית, באתר כלכליסט, 19 בינואר 2010
- ^ Gil Hoffman, Sarah Levi, Bennett reveals plan for peace, calls for drastic West Bank change, 11 באוקטובר 2017 (באנגלית)
- ^ יורם אטינגר, נתונים מרעננים על דמוגרפיה, באתר ישראל היום, 13 בדצמבר 2011
- ^ הישוב העברי, ידיעות עיריית תל אביב, 15 באוגוסט 1946
- ^ Palestine Situation Report 2 - Final-2
- ^ תחזית אוכלוסיית ישראל עד שנת 2065: 20 מיליון איש, באתר "הידען", 22 במאי 2017
- ^ ביקורת: שלמה אהרונסון, על ספרם של דן הורוביץ ומשה ליסק, עיונים בתקומת ישראל 1, 1991, עמ' 552–555
קבוצות בחברה הישראלית (ישראלים) | ||
---|---|---|
ישראלים לפי דת | יהודים • נוצרים • מוסלמים • דרוזים • בהאים • שומרונים העבריים מדימונה • עדי יהוה • יהדות משיחית • סובוטניקים | |
יהודים | אשכנזים • ספרדים • מזרחים • הודים • אתיופים • יוצאי ברית המועצות חילונים • מסורתיים • דתיים • חרדים אורתודוקסיים • קונסרבטיביים • רפורמים • קראים | |
ערבים | בדואים • ערבים-נוצרים • אחמדים • מדנים • פלאחים • עלווים | |
מיעוטים | צ'רקסים • צוענים • ארמים |