Lõhnav käoraamat
Lõhnav käoraamat | |
---|---|
![]() | |
Taksonoomia | |
Riik |
Taimed Plantae |
Hõimkond |
Katteseemnetaimed Angiospermae |
Klass |
Üheidulehelised Monocotyledon |
Selts |
Asparilaadsed Asparagales |
Sugukond |
Käpalised Orchidaceae |
Perekond |
Käoraamat Gymnadenia |
Liik |
Lõhnav käoraamat |
Binaarne nimetus | |
Gymnadenia odoratissima (L.) Rich. (1817) |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f5/Gymnadenia_odoratissima_alba_-_Niitv%C3%A4lja.jpg/220px-Gymnadenia_odoratissima_alba_-_Niitv%C3%A4lja.jpg)
Lõhnav käoraamat (Gymnadenia odoratissima) on käpaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Taim on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse.[1]
Sarnasus hariliku käoraamatuga
[muuda | muuda lähteteksti]Kogenematu vaatleja võib lõhnava käoraamatu segamini ajada hariliku käoraamatuga. Põhiliseks eristatavaks tunnuseks on õie kannus, mis on lõhnaval käoraamatul sigimikust lühem ja pigem tömbi otsaga. Lõhnava käoraamatu kõrgus, õisiku pikkus ja läbimõõt ning lehtede laius kui ka õite suurus on üldjuhul väiksemad kui harilikul käoraamatul. Õisiku läbimõõt on lõhnaval käoraamatul alla 1,5 cm (harilikul käoraamatul üle selle). Lõhnava käoraamatu taimede kõrgus ulatub harva üle 30 cm ja lehtede laius piirdub enamasti poole sentimeetriga.[2]
Levik
[muuda | muuda lähteteksti]Lõhnava käoraamatu põhiareaal paikneb Alpides, kus taimed võivad kasvada kuni 2700 m kõrgusel.[3] Ülejäänud hajusad kasvukohad Euroopas on isoleeritud.[4] Skandinaavia maades kasvab lõhnav käoraamat ainult Rootsi lõunaosas ja Ojamaal.[2]
Eestis on lõhnav käoraamat haruldane, kasvades eelkõige Loode-Eesti ja Saaremaa lääneosa lubjarikastes soodes.[5] Kõige rohkem isendeid esineb Niitvälja soos ja Viidumäe looduskaitsealal asuvates allikasoodes.[6]
Botaanilised tunnused
[muuda | muuda lähteteksti]Lõhnav käoraamat on väiksekasvuline, harva üle 30 cm kõrgusega. Õied on üldjuhul roosad (harva kreemikad ja veel harvem valged), külgmised õiekattelehed hoiduvad rõhtsalt kõrvale. Lehed on kitsad (laius alla 1 cm), lineaalsed, hallikasrohelised. Huul on ebaselgelt kolmehõlmaline, keskmine hõlm on tavaliselt pikem. Kannus ei ületa sigimiku pikkust. Õisik on ruljas, tihe tähk 5–8 cm pikkune.[2]
Pildid
[muuda | muuda lähteteksti]-
Viljad
-
Õisik
-
Valgeõieline vorm on väga haruldane
Viited
[muuda | muuda lähteteksti]- ↑ I ja II kaitsekategooriana kaitse alla võetavate liikide loetelu www.riigiteataja.ee
- ↑ 2,0 2,1 2,2 Eesti Orhideekaitse Klubi – Gymnadenia odoratissima
- ↑ IUCN Red List → Gymnadenia odoratissima
- ↑ "Figure 1. The distribution area of Gymnadenia odoratissima". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. juuli 2018. Vaadatud 12. juulil 2018.
- ↑ Eesti taimede uue levikuatlase tööversioon – Gymnadenia odoratissima — lõhnav käoraamat
- ↑ Keskkonnaregistri mitteavalikud andmed.
Välislingid
[muuda | muuda lähteteksti]- Lõhnav käoraamat andmebaasis eElurikkus