2014
aasta
◄ |
20. sajand |
21. sajand
◄ |
1980. aastad |
1990. aastad |
2000. aastad |
2010. aastad
◄◄ |
◄ |
2010 |
2011 |
2012 |
2013 |
2014
| 2015
| 2016
| 2017
| 2018
| ►
| ►►
Jaanuar
| Veebruar
| Märts
| Aprill
| Mai
| Juuni
| Juuli
| August
| September
| Oktoober
| November
| Detsember
2014. aasta (MMXIV) oli 21. sajandi 14. aasta.
Vasted teistes kalendrites
muuda- Juudi kalender: 5774, 5775
- Hinduistlik kalender: 5115, 5116
- Islami kalender: 1435, 1436
- Iraani kalender: 1392, 1393
- Sirvikalender: 10227
Pühendused
muuda- Eestis oli:
Teema-aastad
muuda- Liikumisaasta Eestis
Sündmused maailmas
muuda- 1. jaanuar – Läti sai eurotsooni liikmeks.
- 27.–28. jaanuar – arvutimäng EVE Online'is toimus maailma suurim virtuaalne, 7548 osalejaga ja 21 tundi kestnud, B-R5RB lahing.
- 7.–23. veebruar – Venemaal Sotšis toimusid 2014. aasta taliolümpiamängud.
- 18.–21. veebruar – Kiievis Euromaidanil hukkus kokkupõrgetes miilitsa eriüksuste ja meeleavaldajate vahel mõlemal poolel kümneid inimesi.
- 22. veebruar – Ukraina ülemraada tagandas president Viktor Janukovõtši, kes oli põgenenud Venemaale. Krimmi võimud teatasid allumatusest Kiievi uutele võimudele, algas 2014. aasta Krimmi kriis.
- 27. veebruar – eraldusmärkideta Venemaa sõjaväe varustuses relvastatud üksused (nn rohelised mehikesed) hõivasid Krimmis tähtsamad ametiasutused ja piirasid ümber Ukraina sõjaväebaasid.
- 8. märts – Malaysia Airlinesi lend 370: Malaysia Airlinesi lennuk 239 reisijaga pardal kadus India ookeani piirkonnas jäljetult.
- 11. märts – Krimmi Autonoomse Vabariigi parlament kuulutas välja sõltumatuse Ukrainast.
- 16. märts – Krimmis toimus niinimetatud iseseisvusreferendum.
- 17. märts – Ukraina ja rahvusvahelise üldsuse poolt tunnustamata Krimmi Vabariigi võimud kuulutasid välja iseseisvuse. Venemaa tunnustas Krimmi Vabariigi iseseisvust.
- 18. märts – Venemaa president kirjutas alla Krimmi ja Sevastopoli ühinemislepingule Venemaaga.
- 24.–30. märts – Jaapanis Saitamas toimusid iluuisutamise maailmameistrivõistlused.
- 29. märts – Taanis Kopenhaagenis toimusid poolmaratoni maailmameistrivõistlused.
- 16. aprill – Lõuna-Koreas läks ümber ja uppus reisipraam Sewol. Hukkus 304 inimest, neist suurem osa kooliõpilased.
- 27. aprill – paavstid Johannes XXIII ja Johannes Paulus II kuulutati pühakuteks.
- Aprilli keskmine süsihappegaasi kontsentratsioon atmosfääris ületas esimest korda miljonite aastate jooksul 400 ppm-i.[1]
- 22.–25. mai – Euroopa Liidus toimusid Euroopa Parlamendi valimised.
- 25. mai – Ukrainas toimusid presidendivalimised.
- 13. juuni – 13. juuli – Brasiilias toimusid 2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused.
- 19. juuni – Hispaania kuningaks sai seoses oma isa Juan Carlos I troonist loobumisega Felipe VI.
- 8. juuli – 2014. aasta Gaza konflikt: Iisrael alustas sõjalist pealetungi Gaza tsoonis.
- 17. juuli – Ukrainas Donetski oblastis tulistati maa-õhk tüüpi raketiga alla Malaysia Airlinesi lend 17, hukkusid kõik 298 Boeing 777 pardal olnut.
- 12.–17. august: Zürichis toimusid Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus.
- 30. august – 14. september – Hispaanias toimusid 2014. aasta korvpalli maailmameistrivõistlused.
- 4. september – Suurbritannias Newportis algas kahepäevane NATO tippkohtumine.
- 5. september – allkirjastati esimene Minski kokkulepe lõpetamaks sõda Ukrainas Donbassi piirkonnas.
- 18. september – Šotimaal toimus iseseisvusreferendum. Enamik referendumil osalenuid toetas Šotimaa jätkamist Suurbritannia koosseisus.
- 26. september – Hongkongis algasid protestid, mis kestsid kuni 15. detsembrini ja mille käigus nõuti vabu valimisi.
- 26. oktoober – Ukrainas toimusid parlamendivalimised. Tuneesias toimusid parlamendivalimised.
- 9. november – Kataloonias toimus mittesiduv iseseisvusreferendum.
- 12. november – 67P/Tšurjumov-Gerassimenko komeedil maandus edukalt Euroopa Kosmoseagentuuri kosmosesondi Rosetta maandur Philae.
Sündmused Eestis
muuda- 14. jaanuar – ametlikult avati Eesti Olümpiakomitee korraldatud projekt Liikumisaasta 2014[2].
- 4.–6. juuli – toimusid XXVI üldlaulupidu ja XIX üldtantsupidu.
- 25. mai – toimusid Euroopa Parlamendi valimised.
- 9. oktoober – Riigikogu võttis vastu kooseluseaduse. Poolt hääletas 40 Riigikogu liiget, 38 oli vastu, 10 ei osalenud hääletusel.[3]
- 27. oktoober – Viljandis toimus koolitulistamine.
- 7. detsember – toimusid Lääne-Saare valla volikogu valimised.[4]
Sündinud
muuda- 20. veebruar – Leonore, Rootsi printsess
Surnud
muuda- Pikemalt artiklis In memoriam 2014
- 2. jaanuar – Harald Nugiseks, eesti Relva-SSi allohvitser ja Raudristi Rüütliristi kavaler
- 9. jaanuar – Aili Aarelaid-Tart, eesti sotsioloog
- 10. jaanuar – Avo Hirvesoo, eesti muusikateadlane
- 10. jaanuar – Zbigniew Messner, Poola poliitik
- 11. jaanuar – Ari'el Sharon, Iisraeli poliitik
- 12. jaanuar – Kuno Otsus, eesti näitleja ja lavastaja
- 13. veebruar – Charles Fillmore, USA keeleteadlane
- 15. jaanuar – Georgi Markelov, Eesti skulptor
- 20. jaanuar – Claudio Abbado, itaalia dirigent
- 27. jaanuar – Pete Seeger, USA laulja
- 27. jaanuar – Vaida, Tallinna Loomaaia jääkaru
- 28. jaanuar – Lia Rajandi, eesti tõlkija
- 31. jaanuar – Miklós Jancsó, ungari režissöör ja stsenarist
- 6. veebruar – Vladimir Zintšenko, vene psühholoog
- 10. veebruar – Shirley Temple, USA näitleja ja diplomaat
- 26. veebruar – Fjodor Burlatski, vene politoloog
- 1. märts – Alain Resnais, prantsuse filmirežissöör
- 9. märts – Maaja Kallast, eesti etiketiekspert
- 12. märts – Věra Chytilová, tšehhi filmirežissöör
- 13. märts – Hans Gross, eesti sporditeadlane
- 14. märts – Vello Helk, eesti päritolu Taani ajaloolane ja arhivaar
- 18. märts – Andres Tolts, eesti kunstnik
- 23. märts – Adolfo Suárez, Hispaania poliitik
- 26. märts – Tõnis Padu, eesti arhitekt ja muinsuskaitsja
- 27. märts – James Schlesinger, USA poliitik ja riigiametnik
- 31. märts – Andrus Allika, eesti spordiajakirjanik
- 1. aprill – Jacques Le Goff, prantsuse ajaloolane
- 1. aprill – Peedu Ojamaa, eesti sporditegelane ja Eesti Reklaamfilmi rajaja
- 3. aprill – Silvi Väljal, eesti graafik
- 13. aprill – Ernesto Laclau, Argentina päritolu poliitikafilosoof
- 17. aprill – Gabriel García Márquez, Colombia kirjanik
- 24. aprill – Tadeusz Różewicz, poola kirjanik
- 30. aprill – Valeri Kalabugin, Eesti ajakirjanik, poliitik ja aktivist
- 13. mai – David Malet Armstrong, Austraalia filosoof
- 23. mai – Aare Tiisväli, eesti televisioonitoimetaja
- 25. mai – Wojciech Jaruzelski, Poola riigitegelane
- 1. juuni – Felix Mandre, eesti pianist, helilooja ja orkestrijuht
- 2. juuni – Jaan Isotamm, eesti luuletaja ja toimetaja
- 6. juuni – Peeter Ristsoo, eesti ajakirjanik
- 19. juuni – Valner Krinal, eesti majandusteadlane
- 2. juuli – Oleg Sapožnin, Eesti jalgrattaspordikohtunik
- 2. juuli – Peeter Saul, eesti dirigent ja pianist
- 3. juuli – Jüri Tuulik, eesti kirjanik
- 6. juuli – Helmi Puur, eesti baleriin
- 7. juuli – Rein Karemäe, Eesti ajakirjanik ja poliitik
- 7. juuli – Eduard Ševardnadze, Nõukogude Liidu riigitegelane ja Gruusia poliitik
- 10. juuli – Elhonen Saks, juudi päritolu Eesti publitsist
- 11. juuli – Heldur Tõnisson, eesti ärimees
- 12. juuli – Valerija Novodvorskaja, Venemaa poliitik
- 13. juuli – Nadine Gordimer, Lõuna-Aafrika Vabariigi kirjanik
- 19. juuli – Iring Fetscher, saksa politoloog
- 24. juuli – Jaan Arder, eesti muusik
- 25. juuli – Bel Kaufman, USA kirjanik
- 29. juuli – Kaarin Raid, eesti lavastaja
- 4. september – Donatas Banionis, leedu näitleja
- 7. september – Ottniell Jürissaar, helilooja ja luuletaja
- 18. september – Harri Jõgisalu, eesti lastekirjanik
- 21. september – Peeter Jakobi, eesti näitleja
- 24. september – Madis Kõiv, eesti kirjanik, füüsik ja filosoof
- 25. september – Jaak Joala, eesti laulja ja muusikapedagoog
- 4. oktoober – Jean-Claude Duvalier, Haiti poliitik
- 5. oktoober – Juri Ljubimov, vene lavastaja
- 8. oktoober – Heino Pars, eesti nukufilmirežissöör
- 12. oktoober – Eve Viilup, eesti teleprodutsent
- 13. oktoober – Tarmo Leinatamm, Eesti dirigent, koomik ja poliitik
- 16. oktoober – Kaupo Pollisinski, eesti majandustegelane
- 20. oktoober – Elsa Gretškina, Eesti NSV partei- ja riigitegelane
- 30. oktoober – Marko Tibar, Eesti NSV riigitegelane
- 1. november – Käbi Laretei, eesti pianist ja kirjanik
- 3. november – Leo Karpin, Eesti tele- ja filmirežissöör
- 13. november – Alexander Grothendieck, Prantsusmaa matemaatik
- 13. november – Urmas Kaju, eesti jurist ja majandustegelane
- 19. november – Roy Bhaskar, Briti filosoof ja sotsioloog
- 20. november – Elmo Lööve, eesti telerežissöör
- 24. november – Viktor Tihhonov, NSV Liidu jäähokimängija ja -treener
- 27. november – Olaf Imelik, eesti spordifüsioloog ja publitsist
- 27. november – Stanisław Mikulski, poola näitleja
- 16. detsember – Maret Käbin, eesti toimetaja ja tõlkija
- 19. detsember – Igor Rodionov, Nõukogude Liidu ja Venemaa sõjaväelane ning Venemaa poliitik
- 26. detsember – Leo Tindemans, Belgia poliitik
- 29. detsember – Hardo Aasmäe, eesti geograaf, ettevõtja ja poliitik
Nobeli auhinnad
muudaViited
muuda- ↑ "How the World Passed a Carbon Threshold and Why It Matters" Yale Environment 360, 26. jaanuar 2017
- ↑ ESBL veebis (vaadatud 21.03.2015)
- ↑ "Kooseluseaduse eelnõu Riigikogus". Eesti Inimõiguste Keskus. 2014. Originaali arhiivikoopia seisuga 10. oktoober 2017. Vaadatud 9. oktoober 2017.
- ↑ http://www.vvk.ee/valimiste-korraldamine/vvk-uudised/laane-saare-valla-valimiskomisjon-tegi-kindlaks-valimistulemused/