Tøj
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/27/Ceremony.lifeguard.london.arp.jpg/220px-Ceremony.lifeguard.london.arp.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/33/Passer-payez-Boilly-ca1803.jpg/220px-Passer-payez-Boilly-ca1803.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c6/Lavoir_Normand_shopfront_St_Peter_Port_Guernsey.jpg/220px-Lavoir_Normand_shopfront_St_Peter_Port_Guernsey.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7b/Lingerie.jpg/220px-Lingerie.jpg)
Tøj, beklædning eller påklædning kan være mange beklædningsdele af skind eller tekstil. Ordet tøj betyder oprindeligt udstyr (som legetøj og tøjhus).
Formål
[redigér | rediger kildetekst]Tøjet tjener flere forskellige formål:
- At holde kroppen varm og tør. (overtøj, overfrakke)
- At skjule bærerens krop for omverdenen. Især kønsdele samt kvindelige bryster (badedragt, bikini, badebukser)
- At beskytte kroppen mod fysisk overlast og slid (regntøj, brandsikkert tøj, motorcykellædertøj)
- At beskytte kroppen mod udtørring og solskoldning (tropehjelm, hat og kyse)
- Pynte på kroppens naturlige form (aldersprægede og legemlige skavanker)
- Transport (lommer, gehæng mv.)
- At beskytte mod angreb (ringbrynjer, rustninger, skudsikre veste etc.)
- At udstille og fremhæve kroppen på en seksuelt ophidsende måde
- At signalere status/socialt tilhørsforhold/militært tilhørsforhold, rangorden etc.
Typer
[redigér | rediger kildetekst]Beklædningsvaner er traditionel stærkt køns- og aldersopdelt. Man taler således om "dametøj", "herretøj" og "børnetøj". Særlig beklædning knytter sig til forskellige legemsdele og er tilknyttet specialbutikker eller stormagasin-afdelinger. Man taler om:
- Hovedbeklædning
- Undertøj som bh, korset og pyjamas
- Trikotage, skjorter, bluser, T-shirt og trøjer
- Habitter, (jakkesæt), smoking) og (kjolesæt)
- Bukser (shorts)
- Nederdele
- Handsker
- Strømper og sokker
- Sko, støvler og vaders
- Frakker, slag og kapper (overtøj, overall, kedeldragt)
- Regntøj
Alt kan være kombineret, så hver del spiller sammen i et hele. Det gælder bl.a. arbejdstøj og uniformer. Påklædningen varierer efter det, den er beregnet til. Man taler om: arbejdstøj, fritidstøj, sportstøj, festtøj og galla, nattøj og lingeri. Forskellige pyntegenstande kan være en del af påklædningen som hovedtørklæder, bælter og slips.
Historie
[redigér | rediger kildetekst]Det menes at mennesket begyndte at anvende tøj for ca. 75.000-42.000 år siden. [1]
Anvendelsen af tøj er senere end menneskets tab af pels. Mennesket tabte pelsen for mindst 1,2 millioner år siden. [2]
Materialer
[redigér | rediger kildetekst]Tøj kan være fremstillet af materialer som
Produktionsmetoder
[redigér | rediger kildetekst]Tøj kan fremstilles ved hækling, knipling, spinding, strikning, syning, vævning (fx satin), filtning, slentring.
Se også
[redigér | rediger kildetekst]Kilder og eksterne henvisninger
[redigér | rediger kildetekst]- ^ August 19, 2003, The New York Times (Science Times): Why Humans and Their Fur Parted Ways Citat: "...From study of the DNA differences, they find that the human body louse indeed evolved from the louse, as expected, but that this event took place surprisingly recently, sometime between 42,000 and 72,000 years ago. Humans must have been wearing clothes at least since this time..."
- ^ August 19, 2003, The New York Times (Science Times): Why Humans and Their Fur Parted Ways Citat: "...1.2 million years ago, when the human population consisted of a mere 14,000 breeding individuals. In other words, humans have been hairless at least since this time, and maybe for much longer..."
- Hansen, Henny Harald mfl.: "Klædedragtens kavalkade i farver" Politikens Forlag, 1967 ISBN 87-567-0595-6