František Čuba
doc. Ing. František Čuba, CSc. | |
---|---|
![]() František Čuba | |
3. senátor za obvod č. 78 – Zlín | |
Ve funkci: 18. října 2014 – 28. února 2018 | |
Předchůdce | Alena Gajdůšková |
Nástupce | Tomáš Goláň |
Zastupitel Zlínského kraje (V letech 2012–2016 také radní kraje) | |
Ve funkci: 13. října 2012 – 13. června 2016 | |
Poradce prezidenta republiky pro oblast zemědělství | |
Ve funkci: 2013 – 2019 | |
Stranická příslušnost | |
Členství | KSČ (1956–1989) ČSSD (1993–?) SPOZ / SPO (2010–2019) |
Narození | 23. ledna 1936 Březová ![]() |
Úmrtí | 28. června 2019 (ve věku 83 let) |
Choť | ženatý |
Děti | dcera a syn |
Alma mater | VŠ zemědělská v Praze |
Profese | politik, manažer, agronom, zemědělský inženýr a vysokoškolský učitel |
Ocenění | medaile Za zásluhy ![]() |
Commons | František Čuba |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
František Čuba (23. ledna 1936 Březová – 28. června 2019) byl český agronom, pedagog a politik, známý jako předseda JZD Slušovice. V letech 2012 až 2016 působil jako zastupitel a člen Rady Zlínského kraje, od roku 2013 byl poradcem prezidenta republiky pro oblast zemědělství a hospodářství. V říjnu 2014 byl jakožto člen SPO zvolen senátorem za obvod č. 78 – Zlín. Od roku 2016 se neúčastnil jednání Senátu, na mandát rezignoval 28. února 2018.[1]
Životopis
[editovat | editovat zdroj]Narodil se v obci Březová, obci vzdálené 2,5 km od Slušovic. Vystudoval střední školu v Rožnově pod Radhoštěm. V roce 1960 promoval na Vysoké škole zemědělské v Praze, provozně-ekonomické fakultě. Poté působil jako agronom v JZD Březůvky. Následně pracoval na Okresním národním výboru v Gottwaldově (nyní Zlín) jako zástupce vedoucího zemědělského odboru.[zdroj?] Přes mnohé spory a neustálé kontroly ze strany komunistického režimu od poloviny šedesátých let postupoval po žebříčku KSČ až do zemědělské komise ústředního výboru. Řadu let působil v České komisi pro vědeckotechnický a investiční rozvoj.
V letech 1963 až 1990 byl předsedou JZD Slušovice. Je považován za člověka, který podnik změnil v gigant s obratem několika miliard korun. V řízení zavedl nové prvky hodnocení pracovníků, stimulační faktory – seberealizační, hmotné zainteresovanosti, morálního ocenění, radosti z práce apod. V roce 1989 dosahoval Agrokombinát Slušovice obratu 7 miliard a ročního zisku téměř 850 milionů. Tehdejšími pracovníky, kteří na éru Slušovic dle svých slov vzpomínají zpravidla jako na úžasné a nezapomenutelné období, jsou jako hlavní přednosti docenta Františka Čuby jmenovány tyto: sociální cítění, vizionář, geniální podnikatel, řídící pracovník. Pravidelnými návštěvníky JZD Slušovice byly výpravy z celého světa, které sledovaly například v průměru až trojnásobnou produkci krav oproti zažitým standardům. Za úspěchem podniku podle něj bylo využívání vědeckých a technických poznatků.[2]
Jako předseda JZD Slušovice se v roce 1989 setkal s Donaldem Trumpem.[3]
V roce 2011 byl František Čuba při 750. výročí Slušovic oceněn.[4]
V roce 1990 se měl Čuba s dalšími spolupracovníky údajně dopustit protiprávního jednání tím, že bez souhlasu Státní banky československé umožnili ve vnitropodnikové bance družstva vznik soukromých kont i pro klienty, kteří nebyli členy družstva. V roce 1998 mu za to byl uložen trest odnětí svobody na jeden rok s tříletou podmínkou, Čuba se odvolal a v roce 2000 byl obžaloby zproštěn.[5]
Z funkce předsedy agrokombinátu odstoupil den po projevu prezidenta Václava Havla[2] k výročí okupace v roce 1968, proneseném na Václavském náměstí v Praze 21. srpna 1990, kde Havel mj. řekl: „Za vším se skrývají chapadla neviditelných mafií, které se snaží kšeftovat s majetkem, který jim nepatří, ustavují podezřelé akciové společnosti a hledají cesty, jak bezpečně ulít nelegálně získaný kapitál. Krajně temné slušovické žilky nenápadně prorůstají celým naším potravinářstvím.“[6]
V roce 1999 natočil Robert Sedláček dokumentární film František Čuba: Slušovický zázrak.[7]
V roce 2004 vyhlásil soud konkurs na Čubovu společnost Agro Avan, jednu z nástupnických firem podnikajících s majetkem původního družstva. Agro Avan se dostala do úpadku kvůli dluhům ve výši desítek milionů korun za nedodržení podmínek pro vývoz potravinářské pšenice a másla. Čuba podal trestní oznámení pro podvod směřované na neznámého pachatele uvnitř Státního fondu tržní regulace v zemědělství, které ale policie odložila. Čuba pak neuspěl ani s žalobou proti postupu policie a státního zastupitelství k Ústavnímu soudu.[8]
Později[kdy?] odešel do důchodu, v něm se ale věnoval také přednášení na vysokých školách.[2]
V únoru 2013 mu nabídl budoucí prezident Miloš Zeman místo poradce prezidenta v oblasti zemědělství a hospodářství, které Čuba přijal. Zdravotní problémy se u něj projevily v polovině roku 2016, kdy se naposledy objevil v Senátu, kam byl zvolen za SPO. V únoru 2018 se mandátu vzdal. Zdůvodnil to tlakem, jemuž čelil kvůli dlouhodobé absenci na jednání horní komory. František Čuba zemřel 28. června 2019.
Politická kariéra
[editovat | editovat zdroj]V roce 1956 se stal členem KSČ, už v době studia na vysoké škole. Postupně pracoval ve výboru ZO KSČ ve Slušovicích, dále v plénu a předsednictvu OV KSČ Gottwaldov. V roce 1989 byl jmenován členem zemědělské komise ÚV KSČ. Vždy zdůrazňoval, že je podnikatel a že podnikat se dá za jakéhokoliv režimu. Socialistického i kapitalistického. Jeho spory s režimem KSČ a tehdejším prezidentem Gustávem Husákem popisuje dokumentární film František Čuba: Slušovický zázrak. V roce 2010 prohlásil, že se za své členství v KSČ nestydí.[2]
V roce 2010 oznámil Miloš Zeman jeho kandidaturu za Stranu práv občanů, která se tehdy neúspěšně pokusila vstoupit do Parlamentu České republiky. V krajských volbách 2012 z posledního místa na kandidátce uspěl a stal se zastupitelem a radním pro oblast zemědělství a spolupráce s východními trhy. Připravoval projekt zemědělsko-potravinářského kombinátu v prázdné průmyslové zóně v Holešově.[9] Představil také koncepci tzv. zemědělských koncernových podniků, které by měl vybudovat každý kraj v republice a které by tak každému kraji zajistily svou komplexní produkcí samostatnost v této oblasti.[10]
V předčasných sněmovních volbách v roce 2013 byl rovněž na kandidátce SPOZ. Získal nejvyšší počet preferenčních hlasů, ale SPOZ nepřekročila celorepublikově ani na Zlínsku pětiprocentní hranici.[11]
Ve volbách do Senátu PČR v roce 2014 kandidoval za Stranu Práv Občanů v obvodu č. 78 – Zlín.[12] Se ziskem 23,89 % hlasů vyhrál těsně první kolo, a postoupil tak do kola druhého.[13] O týden později jej vyhrál se ziskem 54,01 %, a porazil tak dlouholetou senátorku ČSSD Alenu Gajdůškovou, která získala 45,98 % hlasů.[14] V průběhu předvolební kampaně slíbil, že se v případě svého vítězství vzdá funkce radního Zlínského kraje. V květnu 2015 však oznámil, že tento slib dodržet nehodlá. Důvodem je podle něj zájem o udržení koalice ve vedení kraje a zachování pevných vazeb mezi koaličními stranami.[15] Nakonec dne 13. června 2016 na posty radního i krajského zastupitele rezignoval. Důvodem dle jeho slov bylo, že funkční období už skoro končí a bude se také moci věnovat práci v Senátu.[16][17]
V polovině roku 2016 se u něj projevily zdravotní problémy, v Senátu PČR se objevil naposledy v srpnu 2016. I nadále mu však na účet chodily plný plat a náhrady, v nichž bylo také cestovné do Prahy.[18] V polovině června 2017 se tak už jednalo o období dlouhé 9 měsíců.[19] Dne 14. června 2017 předal předseda SPO Jan Veleba dopis předsedovi Senátu PČR Milanu Štěchovi, v němž se Čuba vzdal platu i cestovních náhrad. Mandát si však ponechal, úřadovat chtěl ze Zlína. Podle Štěcha však toto řešení nebylo z právního hlediska možné.[20] V únoru 2018 oznámil v dopise svou rezignaci na post senátora ke konci měsíce. Jako důvody uvedl silný tlak a nepříjemné útoky, kterým byl vystaven nejen on, ale i jeho příbuzní a přátelé. Svou rezignaci Čuba oznámil rok a půl poté, co se naposledy zúčastnil zasedání Senátu.[21] I přesto mu náleželo odchodné ve výši 303 600 Kč.[22]
Soukromý život
[editovat | editovat zdroj]Byl ženatý, měl dcery Ludmilu, Janu a syna Rostislava,[23] první dcera zemřela.[24] Zemřel dne 28. června 2019 ve věku 83 let.[25][26][27]
Ocenění
[editovat | editovat zdroj]V roce 1962 mu byla udělena medaile Za službu vlasti, v roce 1978 státní vyznamenání Za vynikající práci, v roce 1986 Řád práce a v roce 1989 titul Hrdina socialistické práce.[28]
Dne 28. října 2013 ho prezident Miloš Zeman vyznamenal medailí Za zásluhy.
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Čuba rezignoval na senátorský mandát. Volby musí být do června. iDNES.cz [online]. 2018-02-28 [cit. 2018-02-28]. Dostupné online.
- ↑ a b c d LIBIGER, Milan. Slušovice by dnes vydělávaly 150 miliard, tvrdí Čuba. Užívá si důchodu. iDNES.cz [online]. 2010-10-28. Dostupné online.
- ↑ Tschechen-Stasi spähte die Trumps aus. Bild [online]. Axel Springer SE, 14.12.2016 [cit. 2018-12-07]. Dostupné online.
- ↑ Nadační fond pro rozvoj a podporu Slušovic [online]. 2011. Dostupné online.
- ↑ Zprávy 28.6.2000 Archivováno 23. 9. 2009 na Wayback Machine. na Radiu Praha
- ↑ HAVEL, Václav. Projev prezidenta ČSFR Václava Havla k výročí okupace Československa vojsky pěti zemí Varšavského paktu [online]. 1990-08-21 [cit. 2013-10-28]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2013-10-29.
- ↑ Robert Sedláček (režisér). Slušovický zázrak – Youtube video [online]. 1999. Dostupné online.
- ↑ FRÁNEK, Tomáš. Za krach tvůrce Slušovic Čuby stát nemůže, řekl soud. Aktuálně.cz [online]. Economia, 2010-04-01. Dostupné online.
- ↑ Radní Čuba: Říkal jsem si, jestli to mám zapotřebí. Ale z kraje neuteču. iDNES.cz [online]. 2013-02-19. Dostupné online.
- ↑ TOMAN, Karel. Legenda agrobyznysu se vrací. Co chystá slušovický Čuba. Aktuálně.cz [online]. Economia, 2012-10-19. Dostupné online.
- ↑ Výsledky SPOZ ve sněmovních volbách 2013 ve Zlínském kraji na webu Českého statistického úřadu Volby.cz
- ↑ Čuba, který proslavil před rokem 1989 Slušovice, kandiduje do senátu [online]. iDNES.cz, 2014-07-24 [cit. 2014-07-24]. Dostupné online.
- ↑ Volby do Senátu Parlamentu ČR konané dne 10. 10. – 11. 10. 2014, Výsledky hlasování, Obvod: 78 – Zlín [online]. Český statistický úřad, 2014 [cit. 2014-10-11]. Dostupné online.
- ↑ Senátní volby: 2. kolo, Lidovky.cz, 18. 10. 2014
- ↑ Senátor Čuba přiznal, že předvolební slib splnit nehodlá. Novinky.cz [online]. Borgis, 2015-05-26 [cit. 2015-05-27]. Dostupné online.
- ↑ Čuba rezignoval na post zastupitele i radního. Zlínský deník.cz [online]. 2016-06-13 [cit. 2016-06-13]. Dostupné online.
- ↑ Čuba rezignoval na post krajského radního ve Zlíně. Zaměří se na Senát. Lidovky.cz [online]. 2016-06-13 [cit. 2016-06-13]. Dostupné online.
- ↑ Zemanovci vyhlížejí nemocného Čubu. Vrátí se do Senátu vůbec?. Novinky.cz [online]. Borgis, 2017-02-24 [cit. 2017-02-24]. Dostupné online.
- ↑ Čuba chce řešit své absence v Senátu, nabídl prý překvapivé řešení. Novinky.cz [online]. Borgis, 2017-06-12 [cit. 2017-06-12]. Dostupné online.
- ↑ Čuba se vzdal platu, úřadovat chce ze Zlína. Takhle to nejde, míní Štěch. iDNES.cz [online]. 2017-06-14 [cit. 2017-06-14]. Dostupné online.
- ↑ Oznamuji rezignaci, vzkázal Čuba do Senátu. Funkci složí prý kvůli 'tlakům' a 'nepříjemným útokům'. iROZHLAS [online]. Český rozhlas [cit. 2018-02-15]. Dostupné online.
- ↑ Čuba dostane na rozloučenou se Senátem odchodné přes 300 tisíc. iDNES.cz [online]. 2018-02-16 [cit. 2018-02-16]. Dostupné online.
- ↑ Rodinný podnik Čuba. Podívejte se, co všechno stíhá náš nejstarší senátor. HlídacíPes.org [online]. 2015-06-01 [cit. 2019-07-01]. Dostupné online.
- ↑ František Čuba stál za úspěchem Slušovic, působil i v politice. E15.cz [online]. [cit. 2019-07-01]. Dostupné online.
- ↑ Zemřel František Čuba. Novinky.cz [online]. Borgis [cit. 2019-06-28]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2019-06-28.
- ↑ Zemřel František Čuba. Bývalému senátorovi a autorovi ‚slušovického zázraku‘ bylo 83 let. iROZHLAS [online]. Český rozhlas, 2019-06-29 [cit. 2019-06-30]. Dostupné online.
- ↑ Zemřel někdejší předseda slušovického JZD František Čuba. České noviny.cz [online]. 2019-06-29 [cit. 2019-06-30]. Dostupné online.
- ↑ http://www.vyznamenani.net/?page_id=9
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- TOMEŠ, Josef, a kol. Český biografický slovník XX. století : I. díl : A–J. Praha ; Litomyšl: Paseka ; Petr Meissner, 1999. 634 s. ISBN 80-7185-245-7. S. 218.
- TRNKA, František. Zlínští podnikatelé Tomáš Baťa a František Čuba. Praha: East Publishing, 1998. 166 s. ISBN 80-7219-005-9.
- NEDBÁLEK, Karel. Cesta Františka Čuby z Březové k JZD Slušovice. Slušovice: Monument, 2019. 156 s. ISBN 978-80-88143-27-7.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu František Čuba na Wikimedia Commons
Osoba František Čuba ve Wikicitátech
- František Čuba a Agrokombinát Slušovice Archivováno 26. 8. 2014 na Wayback Machine.
- Tvůrce slušovického zázraku Čuba – za pět miliard udělám nové Slušovice
- Čuba: Naše ekonomika funguje v polokoloniální pozici