Canvi social
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/56/Social_tipping_dynamics_for_stabilizing_Earth%E2%80%99s_climate_by_2050_-_Figure_3_-_Social_tipping_elements_and_associated_social_tipping_interventions_with_the_potential_to_drive_rapid_decarbonization_in_the_World%E2%80%93Earth_system.jpg/220px-thumbnail.jpg)
El canvi social o transformació social és un conjunt de transformacions o modificacions a l'estructura social, el funcionament o la cultura, sociològicament parlant, de l'organització d'una societat, de manera que modifica el curs de la seva història. Per alguns autors, canvi social és també sinònim de canvi històric, ja que representa tot procés o desenvolupament que fa canviar històricament una estructura al món per mitjà de la praxi o activitat humana.[1]
A la resta d'animals, els canvis sociològics més significatius acostumen a ser fruit de modificacions a l'ADN. Als homo sàpiens, però, s'han produït reformes dràstiques a les estructures socials en períodes relativament curts sense canvis biològics. L'explicació a aquesta singularitat és que les persones formen jerarquies basades en les seves creences. Quan sorgeix una nova que convenç, el sistema social es transforma. Un exemple seria la Revolució Francesa, que va escampar les idees de llibertat i igualtat gràcies a les quals molts països es van aixecar per a unificar-se, independitzar-se o democratitzar-se, canviant el seu funcionament sense cap alteració al genoma.[2]
Actualment, nombrosos col·lectius aspiren a un canvi social, incloent la docència, la comunicació de masses, l'enginyeria, el disseny i molts altres. S'enten sempre que el canvi és a millor i que és fet per les mateixes persones que conformen la societat. És a dir, avui es tracta de processos voluntaris, participatius i democràtics. No falten autors que posen més èmfasi al fet que sigui promogut i dirigit per les persones implicades, afectades o simplement formant part del grup social que volen transformar, més que al canvi en ell mateix.[3][4]
Per exemple, es pot parlar de la comunicació pel canvi social com d'un diàleg en el que elles decideixen qui són, què volen i què han de fer i com per a millorar la seva vida. En altres paraules, un canvi social és un canvi en la vida d'un grup social segons els paràmetres decidits pel mateix grup, sense oblidar, sino, al contrari, millorar especialment, a les persones més marginades. També és avui cada vegada més habitual que el canvi social inclogui les relacions entre persones i les d'aquestes amb l'entorn, cercant un canvi sostenible amb la societat i el medi ambient.[3][4]
Bibliografia
[modifica]- Manuel García Ferrando, Globalització i xoc de civilitzacions, Universitat de València, 2004. ISBN 9788437060125 (català)
- Josep González-Agàpito, Una societat en crisi?, Institut d'Estudis Catalans, 2008. ISBN 9788497662208 (català)
- Xavier Ferré i Trill, Pensament positivista a Catalunya, Cossetània Edicions, 2007. ISBN 9788497913102 (català)
Referències
[modifica]- ↑ Marc Baldó Lacomba, Introducció a la història, edicions Universitat de València, 2011. ISBN 9788437085913 (català)
- ↑ Harari, Yuval N. Sapiens : a brief history of humankind, 2015. ISBN 978-0-09-959008-8.
- ↑ 3,0 3,1 Lluís Costa i Fernández, Mònica Puntí Brun, Comunicació pel canvi social, edicions Universitat de Girona, 2014. ISBN 9788499842363 (català)
- ↑ 4,0 4,1 David Tàbara, Acció ambiental, editorial Graó, 1999. ISBN 9788489754416 (català)