1918
Aparença
Tipus | any civil i any comú que comença en dimarts ![]() |
---|---|
Altres calendaris | |
Gregorià | 1918 (mcmxviii) |
Islàmic | 1337 – 1338 |
Xinès | 4614 – 4615 |
Hebreu | 5678 – 5679 |
Calendaris hindús | 1973 – 1974 (Vikram Samvat) 1840 – 1841 (Shaka Samvat) 5019 – 5020 (Kali Yuga) |
Persa | 1296 – 1297 |
Armeni | 1367 |
Rúnic | 2168 |
Ab urbe condita | 2671 |
Categories | |
Naixements Defuncions Esdeveniments Eleccions Esports Obres Pel·lícules | |
Segles | |
segle xix - segle xx - segle xxi | |
Dècades | |
1880 1890 1900 - 1910 - 1920 1930 1940 | |
Anys | |
1915 1916 1917 - 1918 - 1919 1920 1921 |
1918 (MCMXVIII) fon un any normal dels calendaris gregorià i julià, començat un dimarts i marcat per la fi de la Primera Guerra Mundial.
Esdeveniments
[modifica]El 10 de gener sortí a la venda el primer número de la revista barcelonina D'Ací i d'Allà i s'estrenà l'obra de Josep Maria de Sagarra Rondalla d'esparvers al Teatre Romea.
- 14 d'abril, Barcelona: es deixa de publicar el diari El Poble Català, en circulació des de 1906.
- 24 de juny: inauguració de la Biblioteca Popular de Valls, primera de la xarxa de biblioteques públiques de la Mancomunitat de Catalunya.
- 21 de juliol: Amposta: Neix la Unió Filharmònica d'Amposta, a partir de l'anterior "Unión de Forasteros".[1]
- Segon Congrés Universitari Català, continuador de l'esperit del Primer Congrés, on s'acorda la creació dels Estudis Universitaris Catalans.
- Creació de la Unió Valencianista.
- Catalunya; La Mancomunitat de Catalunya impulsa la campanya en favor de l'Estatut d'Autonomia.
- País Valencià: El 14 de novembre de 1918, el diari “La Correspondencia de Valencia” publicava en primera plana i en lloc preferent la Declaració Valencianista. Precedia a la Declaració un article a tres columnes titulat “Valencianismo”
- Resta del món
- Durant l'any: una gravíssima epidèmia de grip arriba a afectar, en alguns llocs, el 50% de la població i causa una enorme mortalitat.
- 1 de gener, Hollywood, Califòrnia, EUA): l'actor de cinema anglès Charles Chaplin hi inaugura els seus propis estudis cinematogràfics.
- 8 de gener, Washington: el president Wilson fa públic el missatge en el punt catorzè del qual hi ha el germen de la Societat de Nacions (vegeu els catorze punts de Wilson).
- 24 de gener: Bessaràbia, formada majoritàriament per la República de Moldàvia, s'independitza de l'Imperi Rus. Tot i això, dos mesos després serà annexionada de nou al Regne de Romania.
- 2 de febrer: Rússia reconeix la independència d'Estònia.
- 3 de març, tractat de Brest-Litovsk fou un tractat de pau entre les Potències Centrals i Rússia, que va suposar la retirada de Rússia de la Primera Guerra Mundial.[2]
- 4 de març, Fort Riley (Kansas): primer cas detectat de l'epidèmia de grip de 1918.
- 5 de març, Rússia: les autoritats bolxevics traslladen la capital del país de Petrograd a Moscou.
- 27 de març: La República de Moldàvia és annexionada al Regne de Romania, després de 2 mesos d'haver-se independitzat de l'Imperi Rus.
- 7 de maig, Bucarest, Regne de Romania): se signa el Tractat de Bucarest entre Romania i l'imperi Alemany.[3]
- 8 de maig, Alger (França): batalla d'Argel, batalla naval durant la Primera Guerra Mundial.
- 24 de maig, Budapest (Hongria): estrena d'El castell de Barbablava de Béla Bartók, en l'Òpera Reial.
- Juny, Madrid: fundació de l'empresa editora Editorial Calpe per Nicolás María de Urgoiti.
- 17 de juliol, Iekaterinburg, Rússia: El tsar Nicolau II de Rússia, la tsarina Alexandra de Hessen-Darmstadt i tota la seva família són assassinats pels bolxevics a la casa Ipatiev.[4][5]
- 28 de setembre, Lausana (Suïssa): estrena de la Histoire du Soldat d'I. Stravinski.
- 28 d'octubre: independència de Txecoslovàquia de l'Imperi Austrohongarès.
- 30 d'octubre
- Lemnos, Grècia): es firma l'Armistici de Mudros, entre l'Imperi Otomà i els Aliats de la Primera Guerra Mundial.
- Àustria: Karl Renner és nomenat primer Canceller d'Àustria de la Primera República Austríaca.
- 9 de novembre - Abdica Guillem II d'Alemanya i es proclama la República Alemanya.
- 11 de novembre - Acaba la Primera Guerra Mundial amb l'Armistici de Compiègne.
- 14 de desembre, Nova York - Estrena d' Il trittico de Giacomo Puccini al Metropolitan Opera House.
- 20 de desembre, Madrid - Estrena, en el Teatro de la Comedia, de La venganza de Don Mendo de Pedro Muñoz Seca.
Premis Nobel
[modifica]- Aquest any només es van atorgar el de Física a Max Planck i el de Química a Fritz Haber.
Naixements
[modifica]M/d | Nom i llinatges | Activitat | Origen | M. |
---|---|---|---|---|
04/03 | Enrique Iturriaga Romero | compositor | peruà | 2019 |
Les persones nascudes el 1918 faran 106 anys durant el 2024.
- 1 de gener:
- Maçanet de la Selva, la Selva: Manuel Anglada i Ferran, estudiós de la cultura catalana d'Andorra i del Pirineu (m. 1998).
- Sant Julià de Vilatorta (Osona): Camil Pallàs i Arisa, arquitecte i restaurador català (m. 1982).
- 6 de gener - Barcelona: Ignasi Mundó i Marcet, pintor català (m. 2012).
- 18 de gener, Calonge, Baix Empordà: Ricard Viladesau i Caner, músic català (m. 2005).
- 21 de gener:
- Girona (Gironès): Joan Viñas i Bona, locutor de ràdio i presentador de televisió (m. 2002).
- Barcelona: Miquel Asins Arbó, compositor i director de música (m. 1996).
- 28 de gener - Barcelona: Susana March i Alcalá, escriptora en castellà, autora de novel·les rosa i històriques (m. 1990).[6]
- 31 de gener - Barcelona: Joan Barat i Creus, poeta i escriptor català (m. 1996).
- 1 de febrer - Tarragona: Montserrat Abelló i Soler, poetessa i traductora catalana.
- 3 de març:
- Barcelona: Conxita Bardem i Faust, actriu de teatre i de cinema catalana (m. 2008).[7]
- Berga: Josep Antoni Salvà i Miquel, farmacòleg i metge català (m. 2007).
- 5 de març - Girona (Gironès): Joan-Josep Tharrats i Vidal, pintor, teòric d'art i editor català (m. 2001).
- 6 de març - Barcelona: Maria Mercader i Fordada, actriu catalana de cinema i teatre (m. 2011).[8]
- 12 de març - Nova Yorkː Elaine de Kooning, pintora estatunidenca expressionista abstracta i crítica d'art (m. 1989).[9]
- 13 de març - Daia Nova, Baix Segura: José Rico Pérez, empresari i president de l'Hèrcules Club de Futbol d'Alacant des de 1971 a 1984 (m. 2010).
- 23 de març - Castelló de la Plana, la Plana Alta: Matilde Salvador i Segarra, compositora i pintora valenciana (m. (2007).[10]
- 1 d'abril, l'Aranyó, la Segarra: Manuel de Pedrolo i Molina escriptor català.[11]
- 12 d'abril:
- Llubí (Pla de Mallorca): Paulina Amengual Payeras, sindicalista, mestra i infermera mallorquina (m. 1987).
- Inca (Mallorca): Gaietà Martí Valls, reformador religiós (m. 2007).
- 18 d'abril - Puig-reig (Berguedà): Mateu Cardona i Estrada, músic, compositor i director de corals (m. 2011).
- 24 d'abril - Barcelona: Ferran Díaz-Plaja i Contestí, escriptor i historiador català (m. 2012).[12]
- 26 d'abril - Baarn, Països Baixosː Fanny Blankers-Koen, atleta neerlandesa, primera a guanyar quatre medalles olímpiques d'or, de les més destacades de tots els temps.[13]
- 29 d'abril - Palma: Josep Orlandis Rovira, historiador, jurista i prevere mallorquí, especialitzat en història de l'Església i dels visigots (m. 2010).[14]
- 1 de maig - Barcelona: José Luis Milà Sagnier, II Comte de Montseny, advocat català (m. 2012).
- 2 de maig:
- Alguaire (Segrià): María Malla Fábregas, escriptora i poetessa, militant anarquista i anarcosindicalista catalana (m. 1995).
- Barcelona: Miquel Siguan i Soler, psicòleg i escriptor català (m. 2010).
- 3 de maig - Barcelona: Albert Barella i Miró, enginyer tèxtil català (m. 2001).
- 6 de maig - Palamós (Baix Empordà): Lluís Figa i Faura, advocat i jurista (m. 1996).[15]
- 14 de maig - la Font de la Figuera (València): Raquel Payà, pedagoga valenciana (m.1972).[16]
- 17 de maig - València: Trini de Figueroa, escriptora, autora de novel·les rosa en castellà (m. 1972).
- 18 de maig - Olba (Aragó): Manuel Pertegaz Ibáñez, dissenyador de moda instal·lat en Barcelona (m. 2014).
- 20 de maig - Barcelona: Artur Caballero i López, botànic català (m. 2004).
- 3 de juny - Sabadellː Maria-Rosa Wennberg Ball-llovera, filòloga catalana, escriptora i especialista en teatre (m. 2018).[17]
- 4 de juny - Terrassa (Vallès Occidental): Santiago Padrós i Elías, artista català del mosaic (m. 1971).
- 16 de juny - Barcelona: Ramon Bech i Taberner, escriptor i periodista català (m. 1995).[18]
- 29 de juny - Manlleu (Osona): Lluís Terricabres i Molera, Terri, promotor cultural i escriptor (m. 2000).
- 2 de juliol - Motilla del Palancar (Conca, Castella-La Manxa): Josep Moratalla i Martínez, polític, destacat líder del moviment veïnal de la ciutat de Barcelona (m. 2017).
- 3 de juliol - Barcelona: Josep Rahola i d'Espona, enginyer industrial i polític català (m. 2023).
- 5 de juliol - Almacelles (Segrià): Felip Lorda i Alaiz, crític literari i polític català (m. 1992).
- 20 de juliol - Barcelona: Antoni Altisent i Balmas, compositor (m. 1990).
- 3 d'agost - Barcelona: Maria Aurèlia Capmany i Farnés, escriptora i activista cultural.[19]
- 4 d'agost - Puigcerdà: Maria Teresa Bonilla i Elias, veterinària catalana, la primera dona a exercir la veterinària al Principat (m. 1992).[20]
- 8 d'agost:
- Santoña, Cantàbria: Josep Lluís Ortega Monasterio, compositor i militar català (m. 2004).
- Mataró (Maresme): Pere Montserrat Recoder, botànic i ecòleg català (m. 2017).
- 10 d'agost - Granollers (Vallès Oriental): Joan Obiols i Vié, psiquiatre i professor universitari català (m. 1980).
- 23 d'agost - Peermade, Travancoreː Anna Mani, física i meteoròloga índia (m. 2001).[21]
- 27 d'agost - Figueres (Alt Empordà): Teodor Jové i Planella, músic i compositor de sardanes (m. 1975).
- 29 d'agost - Sant Andreu de Palomar (Barcelonès): Joan Gual i Torras, baríton català (m. 1975).
- 1 de setembre - València: Ismael Merlo Piquer, actor valencià (m. 1984).
- 14 de setembre - Montitxelvo, la Vall d'Albaida: Joan Climent i Pascual, poeta valencià (m. 2004).
- 18 de setembre - Cabdet (Albacete, Espanya): José Pérez Gil o Pérezgil, pintor espanyol establert a Alacant (m. 1998).
- 20 de setembre:
- Muniesa (Terol): Juan García Iranzo, autor de còmics instal·lat a Barcelona (m. 1998).
- l'Arboç: Josep Pons i Rosell, antropòleg (m. 2013).
- 29 de setembre - Badalona: Remei Oliva, exiliada i mare a la Maternitat d'Elna (m. 2023).[22]
- 30 de setembre - Barcelona: Miquel Casas i Augé, músic i compositor, pare de l'acordionisme veneçolà (m. 2001).
- 2 d'octubre - València: Francesc Llàcer Pla, compositor i pedagog musical valencià (m. 2002).
- 3 d'octubre:
- Berga: Marcel·lí Massana i Bancells, guerriller antifranquista (m. 1981).[23]
- Valls: Pere Lazaga Sabater, Pedro Lazaga, director de cinema (m. 1979).
- 4 d'octubre - Barberà del Vallès: Josep Maria Arnella i Gallego, periodista català.
- 29 d'octubre - Sabadell, Vallès Occidental: Andreu Castells i Peig, pintor, historiador i editor català.
- 2 de novembre - Barcelona:
- Carmen Amaya, ballarina i cantant de flamenc catalana (m. 1963).[24]
- Raimon Panikkar, pensador (m. 2010).
- 11 de novembre - Marsella (França): Claudi Esteva i Fabregat, antropòleg cultural i historiador americanista català (m. 2017).
- 18 de novembre - Sabadell: Fidel Trias Pagès, pintor sabadellenc (m. 1971).
- 4 de desembre - Marçà (Priorat): Marçà-Giné, escultor, dibuixant, i ceramista català (m. 2006).
- 13 de desembre - Barcelona: Teresa Rovira i Comas, bibliotecària catalana.[25]
- Barcelona: Andreu Mercé i Varela, escriptor i periodista català.
- Tortosa: Manuela Delsors Mangrané, pintora catalana (m. 2001).[26]
- Resta del món
- 16 de gener, Villanubla (Valladolid): Marcelo González Martín, cardenal espanyol, arquebisbe de Barcelona, figura de referència a l'Església espanyola durant la Transició (m. 2004).
- 20 de gener, Uruguai: Esther Ballestrino, bioquímica i activista social, fundadora de Mares de Plaça de Mayo (m. 1977).[27]
- 21 de gener, Burgo de Osma (Sòria, Espanya): Marcelino Camacho Abad, sindicalista i polític espanyol (m. 2010).
- 22 de gener, Roma (Itàlia): Bruno Zevi, arquitecte, crític d'art i polític italià (m. 2000).
- 24 de gener, Berna (Suïssa): Gottfried von Einem, compositor austríac (m. 1996).
- 26 de gener, Scornicesti, Piteşti, Romania: Nicolae Ceaușescu, polític romanès, 6è President de Romania.
- 1 de febrer, Edimburg: Muriel Spark, novel·lista escocesa (m. 2006).[28]
- 2 de febrer, Batavia, Índies Orientals –actual Jakarta, Indonèsia–ː Hella S. Haasse, escriptora neerlandesa (m. 2011).[29]
- 4 de febrer, Londres (Regne Unit): Ida Lupino, actriu i directora de cinema anglesa (m. 1995).
- 8 de febrer, Madrid, Regne d'Espanya: Enrique Tierno Galván, polític i assagista espanyol.
- 12 de febrer, Nova York, EUA: Julian Schwinger, físic estatunidenc. Premi Nobel de Física el 1965 (m. 1994).
- 3 de març, Nova York, EUA: Arthur Kornberg, bioquímic i metge estatunidenc, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1959 (m. 2007).[30]
- 5 de març, Champaign, Illinois (EUA): James Tobin, economista, Premi Nobel d'Economia de 1981 (m. 2002).[31]
- 16 de març, Paterson, Nova Jersery (EUA): Frederick Reines, físic nord-americà, Premi Nobel de Física de l'any 1995 (m. 1998).
- 17 de març, Oviedo (Astúries, Espanya): Sabino Fernández Campo, comte de Latores, militar espanyol i assistent personal de Joan Carles I d'Espanya (m. 2009).
- 20 de març, Bliesheim (Alemanya): Bernd Alois Zimmermann, compositor (m. 1970).
- 25 de març, París, França: Claude Debussy, compositor francès (n. 1862).[32]
- 1 d'abril, Tòquio: Utako Okamoto, metgessa japonesa que descobrí l'àcid tranexàmic.[33]
- 9 d'abril, Copenhaguen (Dinamarca): Jørn Utzon, arquitecte danès, autor del Palau de l'Òpera de Sydney (m. 2008).
- 17 d'abril,
- Torí (Itàlia): Carol Rama, artista italiana (m. 2015).
- O'Fallon (Illinois, EUA): William Holden, actor de cinema estatunidenc (m. 1981).
- 18 d'abril, Angers (França): André Bazin, crític i teòric del cinema (m. 1958).
- 20 d'abril, Lund (Suècia): Kai Siegbahn, físic suec, Premi Nobel de Física de l'any 1981 (m. 2007).
- 22 d'abril: Ibrahim Kodra, pintor albanès.
- 23 d'abril:
- South Shields (Regne Unit): James Kirkup, poeta, traductor i escriptor de viatges anglès (m. 2009, Andorra).
- París, França: Maurice Druon, polític i escriptor francès. Premi Goncourt 1948 (m. 2009)[34]
- 24 d'abril, Múnic: Elisabeth Mann Borgese, experta internacional en dret i polítiques marítimes i en la protecció del medi ambient.[35]
- 25 d'abril:
- París (França): Gérard de Vaucouleurs, astrònom francès actiu als EUA (m. 1995).
- Múnic (Alemanya): Astrid Varnay, soprano dramàtica sueca (m. 2006).
- Estocolm: Astrid Varnay, soprano dramàtica nord-americana, d’origen hongarès i suec (m. 2006).[36]
- 3 de maig:
- Annelise Pflugbeil, professora i clavecinista alemanya.
- Nova York, EUA: Pete Seeger, cantautor i activista polític nord-americà (m. 2014).
- 9 de maig, Brookline: Mike Wallace, periodista, guionista i actor estatunidenc (m. 2012).
- 11 de maig, Nova York, EUA: Richard Feynman, físic. Premi Nobel de Física el 1965 (m. 1988).[37]
- 17 de maig, Västra Karup, Suècia: Birgit Nilsson, soprano sueca que va conrear tant l'òpera com la música de concert (m. 2005).[38]
- 18 de maig, Mogliano (Macerata, Itàlia): Massimo Girottti, actor italià de cinema (m. 2003).
- 20 de maig, Wilkes-Barre, Pennsilvània (EUA): Edward Bok Lewis, biòleg i genetista nord-america, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1995 (m. 2004).[39]
- 26 de maig, Nova York (EUA): John Dall, actor estatunidenc de cinema (m. 1971).
- 27 de maig, Suehiro, Takasaki (Japó): Yasuhiro Nakasone (en japonès: 中曽根康弘) polític japonès que va arribar a ser primer ministre des del 27 de novembre de 1982 fins al 6 de novembre de 1987 (m. 2019).[2]
- 1 de juny, Kingston upon Thames (Londres, Anglaterra): Frank Cordell, compositor, arranjador i director d'orquestra anglès (m. 1980).
- 6 de juny, Lansing, Iowa (EUA): Edwin Gerhard Krebs, bioquímic estatunidenc, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1992 (m. 2009).[40]
- 8 de juny, Newton (Massachusetts): Robert Preston, actor estatunidenc (m. 1987).
- 10 de juny:
- Puerto Seguro (Salamanca, Espanya): Emilio Lorenzo Criado, catedràtic de lingüística germànica (m. 2002).
- Roma (Itàlia): Franco Modigliani, economista, Premi Nobel d'Economia de 1985 (m. 2003).
- París (França): Patachou', cantant i actriu francesa (m. 2015).
- 11 de juny, Oriol (Rússia): Tatiana Iessenina, escriptora russa (m. 1992).
- 12 de juny:
- Aracena (Huelva, Espanya): Florentino Pérez Embid, historiador, professor i escriptor espanyol (m. 1974, Madrid).
- Topeka (Kansas): Georgia Louise Harris Brown, arquitecta estatunidenca, segona afroamericana que exercí l'ofici (m. 1999).
- 13 de juny, Shidler (Oklahoma): Ben Johnson, actor estatunidenc (m. 1996).
- 17 de juny, Cirebon (Indonèsia): Jenny Dalenoord, il·lustradora, aquarel·lista i artista d'historietes neerlandesa (m. 2013).[41]
- 18 de juny:
- Nova York (EUA): Jerome Karle, químic nord-americà, Premi Nobel de Química de 1985 (m. 2013).[42]
- Roma (Itàlia): Franco Modigliani, economista italià, nacionalitzat estatunidenc (m. 2003).[43]
- 7 de juliol, Nova York: Rose Frisch, científica nord-americana pionera en fertilitat m. 2015).[44]
- 14 de juliol:
- Uppsala, Suècia: Ingmar Bergman, director de cinema (m. 2007).
- Anselmo (Nebraska, EUA): Jay Forrester, enginyer estatunidenc, considerat el pare de la dinàmica de sistemes (m. 2016).
- 15 de juliol, Lethbridge, Alberta (Canadà): Bertram Brockhouse, físic canadenc, Premi Nobel de Física de l'any 1994 (m. 2003).[45]
- 15 de juliol, Manchester (Regne Unit): Brenda Milner, pionera de la Neuropsicologia amb important llegat en estudis de la memòria humana.
- 17 de juliol, Sevilla (Andalusia, Espanya): Manuel Fernández-Galiano Fernández, hel·lenista i professor espanyol (m. 1988).
- 18 de juliol, Umtata (Sud-àfrica): Nelson Mandela, polític sud-africà (m. 2013).[2]
- 24 de juliol, San Bruno (Califòrnia, EUA): Ruggiero Ricci, violinista italo-estatunidenc (m. 2012).
- 27 de juliol, Washington DC (EUA): Leonard Rose, violoncel·lista estatunidenc (m. 1948).
- 31 de juliol, Provo (Utah, EUA): Paul Delos Boyer, químic nord-americà, Premi Nobel de Química de l'any 1997 (m. 2018).[46]
- 9 d'agost, Cranston (Rhode Island, EUA): Robert Aldrich, director de cinema, escriptor i productor estatunidenc (m. 1983).
- 13 d'agost, Gloucester, Anglaterra: Frederick Sanger, bioquímic anglès, Premi Nobel de Química dels anys 1958 i 1980 (m. 2013).[47]
- 25 d'agost, Lawrence, EUA: Leonard Bernstein, compositor, pianista i director d'orquestra estatunidenc (m. 1990).[48]
- 26 d'agost, White Sulphur Springs (Virgínia de l'Oest, EUA): Katherine Johnson, física, científica espacial i matemàtica estatunidenca.
- 30 d'agost, Almudébar (Foia d'Osca, Aragó): Ramón Liarte Viu, anarcosindicalista i escriptor aragonès (m. 2004).
- 8 de setembre, Gravesend, Kent, Anglaterra: Derek Harold Richard Barton, químic anglès, Premi Nobel de Química de l'any 1969 (m. 1998).
- 17 de setembre, Belfast, Irlanda: Hayyim Herzog o Chaim Herzog (חיים הרצוג) militar de l'Exèrcit britànic i el Tsahal. Posteriorment, va esdevindre el sisè President d'Israel, entre 1983 i 1993 (m. 1997).[49]
- 26 de setembre, Hlíð (Islàndia): Ólafur Jóhann Sigurðsson, escriptor islandès (m. 1988).
- 27 de setembre, Brighton (Anglaterra): Martin Ryle, astrònom anglès, Premi Nobel de Física de l'any 1974 (m. 1984).[50]
- 4 d'octubre, Nara (Japó): Kenichi Fukui, químic japonès, Premi Nobel de Química de l'any 1981 (m. 1998).
- 8 d'octubre, Lemvig (Dinamarca): Jens Christian Skou, químic danès, Premi Nobel de Química de l'any 1997.
- 9 d'octubre, Quivicán (Cuba): Bebo Valdés, músic cubà de jazz i música cubana (m. 2013).
- 10 d'octubre, París: Jean Gimpel, historiador medievalista i assagista francès (m. 1996).
- 11 d'octubre, Nova York: Jerome Robbins, coreògraf i ballarí novaiorquès (m. 1998).
- 12 d'octubre, Cáseda (Navarra): Francisco Javier Sáenz de Oiza, arquitecte espanyol (m. 2000).
- 15 d'octubre, Chalon-sur-Saône (França): Marc Paillet, novel·lista i historiador francès (m. 2000).
- 17 d'octubre, Nova York (EUA): Rita Hayworth, actriu de cinema estatunidenca (m. 1987).[51]
- 19 d'octubre, Birmandreis (Algèria): Louis Althusser, filòsof marxista (m. 1990).
- 26 d'octubre, Borås, Suècia: Eric Ericson, director de cor i professor de direcció coral suec (m. 2013).
- 27 d'octubre, Nova York: Teresa Wright, actriu de cinema estatunidenca (m. 2005).
- 8 de novembre, Nuremberg (Alemanya): Hermann Zapf, tipògraf i cal·lígraf alemany (m. 2015).
- 10 de novembre, Solin, Baviera (Alemanya): Ernst Otto Fischer, químic alemany, Premi Nobel de Química de l'any 1973 (m. 2007).
- 13 de novembre, Madrid: José Ortega Spottorno, editor, fundador d'Alianza Editorial i del diari El País(m. 2002).
- 26 de novembre, Yara, Cubaː Huber Matos, revolucionari cubà i dissident anticastrista (m. 2014).[52]
- 3 de desembre, Valladolid (Espanya): Demetrio Ramos Pérez, historiador i americanista espanyol (m. 1999).
- 8 de desembre, Angers (França): Gérard Souzay, baríton francès (m. 2005).
- 11 de desembre, Kislovodsk, Imperi Rus: Aleksandr Soljenitsin, escriptor rus, dissident del règim comunista de Stalin, guardonat amb el Premi Nobel de Literatura de 1970 (m. 2008).
- 14 de desembre, Bellur, Kolar: B. K. S. Iyengar, fundador del ioga Iyengar.
- 15 de desembre, Nova York: Jeff Chandler, actor estatunidenc (m. 1961).
- 23 de desembre, Hamburg (Alemanya): Helmut Schimdt, polític alemany i militant del SPD, Canceller d'Alemanya (m. 2015).
- 25 de desembre, Mit Abu al-Kalum, Egipte: Ànwar el-Sadat, President d'Egipte (1970-1981), Premi Nobel de la Pau de l'any 1978 (m. 1981).
- 29 de desembre, Yzeures-sur-Creuse (Turena, França): Mado Robin, soprano de coloratura francesa (m. 1960).
- 31 de desembre, Gondar, Etiòpia: Yosef Ben-Jochannan, historiador afrocentrista.
- Bhutan: Lopon Tsechu, gran mestre del budisme tibetà.
- Raqqa, Imperi Otomà:Abd al-Salam al-Ugaylí, escriptor i polític sirià.
Necrològiques
[modifica]Països Catalans
- 10 de gener, Vilanova i la Geltrú: Magí Sans i Bartomeu, organista i mestre de capella vilanoví (n. 1843).
- 13 de gener, Madrid: Fidel Fita i Colomer, arqueòleg, epigrafista, filòleg i historiador jesuïta català (n. Arenys de Mar, 1835).
- 10 de febrer, Tarragona: Emili Morera i Llauradó, historiador, periodista, advocat i arqueòleg tarragoní (n. 1846).
- 21 de febrer, Madrid: Eduard Torroja i Caballé, matemàtic tarragoní (n. 1847).
- 26 de febrer, Palma: Pere Miquel Marquès, compositor i violinista mallorquí, conegut per les simfonies i sarsueles (n. 1843).
- 28 de març:
- Tortosa (Baix Ebre): Manuel Porcar i Tió, polític i empresari català, alcalde de Barcelona (n. 1841).
- València: Manuel Polo y Peyrolón, escriptor i parlamentari espanyol de tendències catòlica, carlina i ultraconservadora, actiu a València (n. 1846, a Cañete).
- 5 d'abril, Barcelona: Narcís Verdaguer i Callís, advocat i polític vigatà, traductor de Dante (n. 1862).
- 8 d'abril, Barcelona: Francesc Darder i Llimona, metge i veterinari barceloní (n. 1851).
- 1 de maig, Jackson (Michigan, EUA): Grove Karl Gilbert, geòleg estatunidenc (n. 1843).[53]
- 25 de maig, Madrid, Espanya: Luis Foglietti Alberola, compositor valencià de sarsuela (40 anys).[54]
- 6 de juny, París (França): Joan Sala i Gabriel, pintor català (n. 1869).
- 1 de juliol, València: Antonio García Peris, fotògraf valencià (n. 1841).
- 7 de juliol, Granada (Andalusia, Espanya): Josep Gras i Granollers, religiós català, fundador de la congregació de les Filles de Crist Rei (n. Agramunt, 1834).
- 8 de juliol, Barcelona: Eusebi Güell i Bacigalupi, industrial, polític i mecenes català (n. 1846).
- 16 de juliol, Alcoi: Josep Jordà i Valor, músic i compositor alcoià (78 anys).
- 7 d'octubre, València: Santiago Segura i Burguès, marxant i promotor artístic català.
- 16 d'octubre, Barcelona: Josep Aladern, Cosme Vidal i Rosich, escriptor i editor català (n. 1869, Alcover).
- 18 d'octubre, Barcelona: Lluïsa Vidal i Puig, pintora catalana (n. 1876).[55]
- 22 d'octubre, Barcelona: Rafael Roldós i Viñolas, pioner de la publicitat a Catalunya (n. 1846).
- 29 de novembre, Barcelona: Ramon Bartomeus i Mola, compositor català (n. 1832).
Resta del món
- 6 de gener, Halle (Alemanya): Georg Cantor, matemàtic i filòsof alemany nascut a Rússia, fundador de la teoria de conjunts moderna (n. 1845).
- 9 de gener, Ivry-sur-Seine (França): Charles-Émile Reynaud, inventor i pioner del cinema d'animació francès (n. 1844).
- 10 de gener, Madrid: María Dolores Rodríguez Sopeña, dona, després religiosa, fundadora de diversos instituts catòlics i venerada com a beata (n. 1848).
- 18 de gener, Viena, Àustriaː Amalie Materna, soprano austríaca (n. 1844).[56]
- 6 de febrer, Viena (Àustria): Gustav Klimt, pintor simbolista austríac (n. 1862).[57]
- 7 de febrer, Sant Petersburg (Rússia): Aleksandr Tanéiev, compositor rus (n. 1850).
- 8 de febrer, Barbizon: Louis Renault, jurista francès, Premi Nobel de la Pau de 1907 (n. 1843).
- 10 de febrer: Ernesto Teodoro Moneta, pacifista italià Premi Nobel de la Pau el 1907 (84 anys).
- 23 de febrer, Múnic (Alemanya): Sophie Menter, pianista i compositora alemanya (n. 1846).
- 25 de febrer, Vitòria (País Basc, Espanya): Federico Baraibar Zumárraga, escriptor, professor, etnòleg i polític espanyol (n. 1851).
- 3 de març, Nova York (EUA): Arthur Kornberg, bioquímic estatunidenc, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1959 (m. 2007).[30]
- 6 de març, Londres (Anglaterra): John Redmond, advocat i polític irlandès (n. 1856)[58]
- 9 de març, Múnic (Alemanya): Frank Wedekind, dramaturg alemany (n. 1864).
- 13 de març, Sant Petersburg (Rússia): César Cui, compositor rus (n. 1835 a Vílnius).[59]
- 15 de març, Mézy (França): Lili Boulanger, compositora francesa (n. 1893).[59]
- 25 de març, París (França): Claude Debussy, compositor francès, representatiu de l'impressionisme musical (n. 1862).[59]
- 31 de març, Berlínː Anna vom Rath, salonnière alemanya a Berlín (n. 1839).[60]
- 4 d'abril, Berlín (Alemanya): Hermann Cohen, filòsof alemany jueu, fundador de la neokantiana Escola de Marburg (n. 1842).[61]
- 5 d'abril, Tamaris (Provença, França): Paul Vidal de la Blache historiador i geògraf occità, pare de la geografia regional (n. 1845, Pesenàs, Erau).[62]
- 9 d'abril, Tbilissi (Geòrgia): Niko Pirosmani, pintor primitivista georgià (n. 1862).
- 11 d'abril, Viena (Àustria): Otto Wagner, arquitecte austríac (n. 1841).[63]
- 13 d'abril, Krasnodar, Rússia: Lavr Kornílov fou un general de l'exèrcit rus (n. 1870).[64]
- 15 d'abril, Gries-Quirein, Tirol del Sud: Hermann Ludwig Eichborn, musicògraf i compositor.
- 20 d'abril, Nova York, EUA: Karl Ferdinand Braun, físic alemany, Premi Nobel de Física de 1909 (n. 1850).[65]
- 21 d'abril, prop de Cappy, Somme, Picardia, França: Manfred von Richthofen, conegut com “el Baró Roig”, aviador alemany, considerat el millor pilot de la Primera Guerra Mundial, en ser abatut el Fokker que pilotava (n. 1892).[66]
- 23 d'abril, Getxo (País Basc, Espanya): Nicolás Achúcarro, metge i neurocientífic espanyol, especialista en malalties mentals (n. 1880).
- 19 de maig, Ginebra (Suïssa): Ferdinand Hodler, pintor suís (n. 1853).
- 8 de maig, Tribschen: Ernst von Hesse-Wartegg, escriptor austríac conegut pels seus llibres de viatges.
- 17 de maig, Tréboul (França): John-Antoine Nau, escriptor francès, primer guanyador del Premi Goncourt (n. 1860).
- 23 de maig, Bordeus (França): Oscar de Lagoanère, compositor i director d'orquestra (n. 1853).
- 25 de maig, Madrid: Luis Foglietti Alberola, compositor alacantí de sarsueles (n. 1877).
- 30 de maig, Zelenogorsk (Rússia): Gueorgui Plekhànov, revolucionari rus, teòric i propagandista del marxisme (n. 1856).
- 31 de maig, Mauer bei Amstetten, Baixa Àustriaː Helene von Druskowitz, filòsofa austríaca (n. 1856).[67]
- 10 de juny, Milà (Llombardia, Itàlia): Arrigo Boito, escriptor, poeta, crític i compositor italià (n. 1842).[68]
- 10 de juliol, Brooklyn (EUA): Fay Kellogg, arquitecta, sufragista i defensora dels drets de les dones, que aconseguí que el govern francès permetés que les dones estudiessin en la École des Beaux Arts (n. 1871).
- 19 de juny, Madrid: Julián Juderías y Loyot, historiador, sociòleg, crític literari, periodista, traductor, principal divulgador de l'expressió i del concepte de «llegenda negra» (n. 1877).
- 21 de juny, Varsòvia (Polònia): Edward Abramowski Czajkoszki, poeta polonès (n. 1868).
- 3 de juliol, Istanbul (Imperi Otomà): Mehmet V, soldà de l'Imperi Otomà (n. 1844).
- 14 de juliol, Lorío (Astúries, Espanya): Norberto del Prado, teòleg i filòsof espanyol (n. 1852).
- 2 d'agost, Plattling (Baviera, Alemanya): Martin Krause, concertista de piano, compositor, editor i pedagog saxó (n. 1853).
- 12 d'agost, Nova York, Estats Units: Anna Held, actriu polonesa que va créixer a París i actuà als musicals de Nova York (n. 1872).[69]
- 7 de setembre, Oslo, Noruega: Peter Ludwig Mejdell Sylow, matemàtic (n. 1832).
- 19 de setembre, Pinner, Middlesex: Liza Lehmann, cantant i compositora d'òpera anglesa (n. 1862).[70]
- 28 de setembre:
- Múnic: Eduard von Keyserling, novel·lista i dramaturg alemany bàltic, exponent de l'impressionisme literari.
- Estrasburg (Imperi Alemany): Georg Simmel, sociòleg alemany (n. 1858, Berlín).
- 1 d'octubre, Brussel·les: Erasme Raway, sacerdot i compositor belga.
- 7 d'octubre, Knight's Croft Rustington (Sussex, Regne Unit): Hubert Parry, literat i compositor anglès, un dels impulsors del Renaixement musical anglès (n. 1848).
- 9 d'octubre, Canes (França): Raymond Duchamp-Villon, escultor francès (n. 1876).
- 17 d'octubre, El Caire: Malak Hifni Nasif, mestra, escriptora i feminista egípcia (n.1886).[71]
- 18 d'octubre, Viena (Àustria): Coloman Moser, pintor, dibuixant i dissenyador austríac de la Sezession (n. 1868).
- 24 d'octubre:
- París: Charles Lecocq, músic francès, compositor d'operetes (n. 1832).
- Lucerna (Suïssa): César Ritz, hoteler suís, pare de l'hoteleria moderna (n. 1850).
- 29 d'octubre, Vilafranca de Roergue (França): Justin Besson, escriptor en occità (n. 1845).
- 31 d'octubre, Viena (Àustria): Egon Schiele, pintor i gravador austríac (n. 1890).
- 4 de novembre, Ciutat de Mèxic: Joaquín Valverde y Sanjuán, compositor espanyol de sarsueles (n. 1875).
- 6 de novembre, Larén (Països Baixos): Wally Moes, pintora de gènere i escriptora neerlandesa (n. 1856).
- 9 de novembre, París: Guillaume Apollinaire, poeta, dramaturg, contista, novel·lista i crític d'art francès, capdavanter del moviment surrealista (n. 1880, Roma).
- 1 de desembre, Budapest, Hongriaː Margit Kaffka, escriptora i poeta hongaresa (n.1880).[72]
- 2 de desembre, París: Edmond Rostand, dramaturg francès.[73]
- 5 de desembre, Berlín: Martin Hartmann, orientalista alemany, especialitzat en estudis islàmics (n. 1851).
- 14 de desembre, Lisboa, Portugal: Sidónio Pais, president de la República Portuguesa, conegut com el "President-Rei".
El 1918, l'artiste Arthur Cravan desaparegué en el Golf de Mèxic després de salpar en una barca.
Referències
[modifica]- ↑ Carrasco, Isabel «CRAC de la setmana: Carles Royo i Baiges. Director de la Unió Filharmònica d'Amposta». Diari Més Ebre, 18 DE DESEMBRE DE 2015, pàg. 10.
- ↑ 2,0 2,1 2,2 Palmowski, Jan.. Diccionario de historia universal del siglo XX. 1. ed. española. Madrid: Editorial Complutense, 1998. ISBN 84-89784-57-4.
- ↑ «Treaty of Bucharest | Romanian history [1918]» (en anglès). [Consulta: 13 maig 2020].
- ↑ Palmowski, Jan.. Diccionario de historia universal del siglo XX. 1. ed. española. Madrid: Editorial Complutense, 1998. ISBN 84-89784-57-4.
- ↑ «Alexandra F’odorovna | enciclopedia.cat». [Consulta: 4 juny 2023].
- ↑ «Muere la escritora Susana March» p. 59. La Vanguardia, 23-12-1990. [Consulta: 22 octubre 2020].
- ↑ «Conxita Bardem i Faust | enciclopèdia.cat». [Consulta: 17 abril 2020].
- ↑ «Maria Mercader i Fordada | enciclopèdia.cat». [Consulta: 2 març 2020].
- ↑ Curtis, Cathy. «Elaine de Kooning» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 17 gener 2023].
- ↑ «Salvador, Matilde (1918-2007)». Biblioteca Nacional de España. datos.bne.es. [Consulta: 17 març 2020].
- ↑ «Manuel de Pedrolo i Molina | enciclopèdia.cat». [Consulta: 10 abril 2020].
- ↑ «Ferran Díaz-Plaja i Contestí | enciclopèdia.cat». [Consulta: 25 abril 2020].
- ↑ «Fanny Blankers-Koen» (en anglès). Britannica, 23-01-2024. [Consulta: 13 febrer 2024].
- ↑ «Josep Orlandis i Rovira | enciclopèdia.cat». [Consulta: 25 abril 2020].
- ↑ «Lluís Figa i Faura | enciclopèdia.cat». [Consulta: 13 maig 2020].
- ↑ Ramírez, María Rosa. «Raquel Payà, Maria Beneyto i Lucrecia Bori, tres dones injustament oblidades». À Punt Mèdia, 14-05-2021. [Consulta: 20 març 2023].
- ↑ «Mor als 99 anys Maria Rosa Wennberg, Filla Adoptiva de Torredembarra». Diari Tarragona 21, 13-05-2018.
- ↑ «Ramon Bech i Taberner | enciclopèdia.cat». [Consulta: 16 juny 2020].
- ↑ «Maria Aurèlia Capmany i Farnés | enciclopèdia.cat». [Consulta: 9 maig 2020].
- ↑ «Maria Teresa Bonilla i Elias | enciclopèdia.cat». [Consulta: 4 juny 2020].
- ↑ Pastor Saavedra, María Asunción «Mujeres en la cienciaː Recordando a la física y meteoróloga Anna Mani». Tiempo y clima, núm. 64. Asociación Meteorológica Española, abril 2019, pàg. 40 i 41.
- ↑ Bagué, Gerard. «Remei Oliva : “Vam deixar la clau de casa als veïns, però no vam tornar mai més”». Ara, 07-03-2019. [Consulta: 12 maig 2023].
- ↑ «Marcel·lí Massana i Bancells | enciclopèdia.cat». [Consulta: 3 octubre 2020].
- ↑ Porter, Marta. «Carmen Amaya». Institut del Teatre. [Consulta: 13 setembre 2023].
- ↑ «Teresa Rovira i Comas | enciclopedia.cat». [Consulta: 3 novembre 2023].
- ↑ SALCEDO MILIANI, Antonio, Plural Femení. Dones artistes a les comarques de Tarragona. El repte 1870-1950, Diputació de Tarragona, Tarragona, 2016.
- ↑ «Casa de la Mujer "Esther de Careaga". Esther Ballestrino de Careaga» (en castellà). Agrupación De Frente, 22-08-2019. [Consulta: 24 octubre 2022].
- ↑ «Muriel Spark | enciclopèdia.cat». [Consulta: 27 desembre 2020].
- ↑ «Hella Haase | enciclopèdia.cat». [Consulta: 27 febrer 2020].
- ↑ 30,0 30,1 «Arthur Kornberg. Facts» (en anglès). The Nobel Prize. [Consulta: març 2020].
- ↑ «James Tobin. Facta» (en anglès). The Nobel Prize. [Consulta: març 2020].
- ↑ «Claude Debussy». A: enciclopedia.cat. Enciclopèdia Catalana.
- ↑ Geoff Watts «Obituary Utako Okamoto». The Lancet, 387, 10035, 2016, pàg. 2286. DOI: 10.1016/S0140-6736(16)30697-3.
- ↑ Larousse, Éditions. «Encyclopédie Larousse en ligne - Maurice Druon» (en francès). [Consulta: 17 abril 2020].
- ↑ «The Founder of IOI» (en anglès). International Ocean Institute. Universitat de Malta. [Consulta: 19 desembre 2021].
- ↑ «Astrid Varnay | enciclopèdia.cat». [Consulta: 11 juliol 2020].
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1965» (en anglès americà). [Consulta: 2 maig 2020].
- ↑ «Birgit Nilsson | enciclopèdia.cat». [Consulta: 6 maig 2020].
- ↑ «The Nobel Prize in Physiology or Medicine 1995» (en anglès americà). [Consulta: 11 maig 2020].
- ↑ «The Nobel Prize in Physiology or Medicine 1992» (en anglès americà). [Consulta: 11 juny 2020].
- ↑ «Jenny Dalenoord 1918 - 2013» (en neerlandès). Nieuwe Haagse School. [Consulta: 26 abril 2020].
- ↑ «The Nobel Prize in Chemistry 1985» (en anglès americà). [Consulta: 17 juny 2020].
- ↑ «The Sveriges Riksbank Prize in Economic Sciences in Memory of Alfred Nobel 1985» (en anglès americà). [Consulta: 17 juny 2020].
- ↑
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1994» (en anglès americà). [Consulta: 31 juliol 2020].
- ↑ «The Nobel Prize in Chemistry 1997» (en anglès americà). [Consulta: 21 juliol 2020].
- ↑ «The Nobel Prize in Chemistry 1958» (en anglès americà). [Consulta: 10 agost 2020].
- ↑ Diccionario enciclopédico de la música. 1a. ed. en español. México, D.F.: Fondo de Cultura Económica, 2009. ISBN 978-607-16-0020-2.
- ↑ «Chaim Herzog | president of Israel» (en anglès). [Consulta: 17 setembre 2021].
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1974» (en anglès americà). [Consulta: 28 setembre 2020].
- ↑ «Rita Hayworth | Biography, Movies, & Facts» (en anglès). [Consulta: 17 octubre 2021].
- ↑ «Muere Huber Matos, el primer comandante disidente de la revolución cubana» (en castellà). BBC News, 27-02-2014. [Consulta: 19 abril 2022].
- ↑ «Grove Karl Gilbert | American geologist» (en anglès). [Consulta: 24 maig 2020].
- ↑ «Lluís Foglietti i Alberola | enciclopèdia.cat». [Consulta: 24 maig 2020].
- ↑ «Lluïsa Vidal i Puig | enciclopèdia.cat». [Consulta: 13 abril 2020].
- ↑ «Amalie Materna (1844-1918) - Find a Grave...» (en anglès). [Consulta: 27 maig 2024].
- ↑ «Gustav Klimt | enciclopèdia.cat». [Consulta: 21 maig 2020].
- ↑ Diccionario Akal de historia del siglo XIX. Tres Cantos: Akal, 2007. ISBN 84-460-1848-9.
- ↑ 59,0 59,1 59,2 Dictionnaire des compositeurs.. France: Encyclopædia Universalis, [2016]. ISBN 2-85229-559-8.
- ↑ «Anna Jung vom Rath (1839-1918) - Find a Grave...» (en anglès). [Consulta: 24 abril 2024].
- ↑ «Hermann Cohen | German philosopher» (en anglès). [Consulta: 26 abril 2020].
- ↑ Larousse, Éditions. «Encyclopédie Larousse en ligne - Paul Vidal de La Blache» (en francès). [Consulta: 28 abril 2020].
- ↑ «Otto Wagner | Austrian architect» (en anglès). [Consulta: 26 abril 2020].
- ↑ «Lavr Kornilov | Facts, Biography, & Russian Civil War» (en anglès). [Consulta: 28 abril 2020].
- ↑ «Ferdinand Braun | German physicist» (en anglès). [Consulta: 26 abril 2020].
- ↑ Larousse, Éditions. «Encyclopédie Larousse en ligne - Manfred baron von Richthofen» (en francès). [Consulta: 17 abril 2020].
- ↑ Gretter, Susanne. «Helene von Druskowitz» (en alemany). FemBio Frauen-Biographieforschung eV. [Consulta: 31 gener 2021].
- ↑ «BOITO, Arrigo in "Dizionario Biografico"» (en italià). [Consulta: 6 juny 2020].
- ↑ «Anna Held (1872-1918)» (en anglès). Stage Beauty. [Consulta: 10 gener 2021].
- ↑ McVicker, Mary F. Women Opera Composers: Biographies from the 1500s to the 21st Century (en anglès). McFarland, 2016-08-04. ISBN 978-1-4766-2361-0.
- ↑ «NASIF, MALAK HIFNI» (en anglès). Islamicus, 27-05-2017. [Consulta: 4 setembre 2023].
- ↑ «La grip espanyola i Margit Kaffka» (en hongarès). Irodalmi Jelen, 10-06-2011. [Consulta: abril 2020].
- ↑ Dictionnaire de la litterature francaise du XXe siecle.. France: Encyclopædia Universalis, [2016]. ISBN 2-85229-147-9.