Gvineja Bisau
Republika Gvineja Bisau República da Guiné-Bissau |
||||||
---|---|---|---|---|---|---|
|
||||||
Himna: "Esta é a Nossa Pátria Bem Amada" |
||||||
![]() Položaj Gvineje Bisau
|
||||||
Glavni grad | Bissau |
|||||
Službeni jezik | portugalski | |||||
Državno uređenje | ||||||
• Predsjednik |
Umaro Sissoco Embaló[1] | |||||
• Predsjednik vlade |
Rui Duarte de Barros | |||||
Zakonodavstvo | ||||||
Nezavisnost | Od Portugala 10. septembra 1974. | |||||
Površina | ||||||
• Ukupno |
36.120 km2 (133.) | |||||
22,4 | ||||||
Stanovništvo | ||||||
• Ukupno |
1.345.479 (147.) | |||||
• Gustoća |
48/km2 | |||||
Valuta | CFA franak (100 centima) | |||||
Vremenska zona | UTC +0 | |||||
Pozivni broj | 245 | |||||
Internetska domena | .gw |
Republika Gvineja Bisau je država u Zapadnoj Africi.[2] Na zapadu izlazi na Atlantski okean, a graniči sa Senegalom na sjeveru i Gvinejom na istoku i jugu.
Zemlja je, za razliku od svojih susjeda, od 1963. do 1974. vodila rat za nezavisnost, a poslije odlaska Portugalaca oslobodilački pokret PAIGC (Afrička stranka za nezavisnost Gvineje i Zelenortskih Otoka) zadržao je politički monopol sve do 1999. s povremenim uplitanjem vojske. Od planova za ujedinjenje sa Zelenortskom Republikom odustalo se 1980. nakon što je mirnim državnim udarom vlast preuzeo João Bernardo Vieira koji je i pobijedio na prvim slobodnim predsjedničkim izborima 1994. Vieira je smijenjen 1999. poslije jednogodišnjeg krvavog građanskog rata u kojem mu je protivnik bio načelnik glavnog stožera vojske Ansumane Mané. Drugi, u januaru 2000. slobodno izabrani predsjednik Kumba Iala također je smijenjen u državnom udaru 2003.
Dana 12. aprila 2012. je izvršen vojni udar.[3]
Gvineja Bisao je jedna od najsiromašnijih zemalja Afrike i svijeta. Poljoprivreda je glavna privredna grana, a izvozi se kešu orah i kikiriki. BDP je u 2004. bio 700 USD po stanovniku, mjereno po PPP-u.
Etimologija
[uredi | uredi izvor]Gvineja je dobila ime po regiji Gvineja. Gvineja je tradicionalno ime za regiju Afrike koja se nalazi uz Gvinejski zaliv. Prostire se na sjever kroz šumovite tropske regije i završava na Sahelu. Izraz Gvineja dolazi direktno od portugalske riječi Guiné, koja se pojavila sredinom 15. vijeka, a odnosi se na zemlje naseljene Gvinejom, generički izraz za crne afričke narode južno od rijeke Senegal, za razliku od "tawny" Zenaga Berbera iznad njega, kojega su zvali Azenegues ili Mavri.[4]
Nakon nezavisnosti, proglašene 1973. godine i priznate 1974. godine, ime glavnog grada (Bissau) dodan je imenu države kako bi se spriječila zabuna s Gvinejom (prije Francuska Gvineja).
Historija
[uredi | uredi izvor]![]() | Ovaj odlomak potrebno je proširiti. |
Vlada
[uredi | uredi izvor]![]() | Ovaj odlomak potrebno je proširiti. |
Političke podjele
[uredi | uredi izvor]Zemlja se sastoji od 8 oblasti.
Geografija
[uredi | uredi izvor]Nalazi se u zapadnoj Africi, izlazi na Atlanski okean. Reljef je nizijski, klima je tropska, biljno blago čine prašume i savane.
Privreda[5]
[uredi | uredi izvor]Slabo razvijena zemlja.[6] Poljoprivreda 93%, obradiva zemlja, drvo, kaučuk, kukuruz, kikiriki, uljne palme. Rude: boksit, nafta, mangan. Industrija: prehrambena.
Stanovništvo
[uredi | uredi izvor]Religija
[uredi | uredi izvor]U Gvineji-Bisau oko 45% stanovništva zemlje pripada islamskoj vjeroispovjesti. Približno 20% stanovništva zemlje pripada hrišćanskoj zajednici, a 31% nastavlja da drži vjeru domorodaca. Međutim, mnogi stanovnici praktikuju forme islamske i hrišćanske vjere, koji kombinuju svoje prakse sa tradicionalnim afričkim vjerovanjima. Muslimani dominiraju na sjeveru i istoku, dok hrišćani dominiraju južnim i primorskim regionima. Rimokatolička crkva čini većinu hrišćanske zajednice.
Kultura
[uredi | uredi izvor]![]() | Ovaj odlomak potrebno je proširiti. |
Također pogledajte
[uredi | uredi izvor]![]() | Ovaj odlomak potrebno je proširiti. |
Reference
[uredi | uredi izvor]- ^ "Guinea-Bissau country profile". BBC News (jezik: engleski). 27. 5. 2011. Pristupljeno 30. 6. 2023.
- ^ "Guinea-Bissau | History, Map, Flag, Population, Capital, Language, & Facts | Britannica". www.britannica.com (jezik: engleski). 8. 6. 2023. Pristupljeno 30. 6. 2023.
- ^ "Tiny Guinea-Bissau becomes latest West African nation hit by coup | McClatchy". web.archive.org. 13. 4. 2012. Arhivirano s originala 13. 4. 2012. Pristupljeno 30. 6. 2023.CS1 održavanje: bot: nepoznat status originalnog URL-a (link)
- ^ "guinea | Origin and meaning of guinea by Online Etymology Dictionary". www.etymonline.com (jezik: engleski). Pristupljeno 26. 6. 2021.
- ^ Guinea-Bissau (jezik: engleski), Central Intelligence Agency, 9. 6. 2023, pristupljeno 30. 6. 2023
- ^ "Guinea-Bissau | Data". web.archive.org. 11. 11. 2012. Arhivirano s originala 11. 11. 2012. Pristupljeno 30. 6. 2023.CS1 održavanje: bot: nepoznat status originalnog URL-a (link)
- ^ "Guinea-Bissau – Pew-Templeton Global Religious Futures Project". Globalreligiousfutures.org. Arhivirano s originala, 20. 12. 2017. Pristupljeno 22. 11. 2017.
- ^ "Religious Composition by Country, 2010–2050 | Pew Research Center". Pewforum.org. 2. 4. 2015. Arhivirano s originala, 2. 8. 2017. Pristupljeno 22. 11. 2017.
Vanjski linkovi
[uredi | uredi izvor]- Službeni sajt
- Gvineja-Bisau na BBC News
- Gvineja-Bisau na CIA World Factbook
- Gvineja-Bisau na Encyclopædia Britannica
- Gvineja-Bisau na "International Futures"
- CS1 održavanje: bot: nepoznat status originalnog URL-a
- Države u Africi
- Gvineja Bisau
- Države svijeta
- Bivše portugalske kolonije
- Države članice zajednice portugalskog govornog područja
- Države portugalskog govornog područja
- Države i teritorije osnovane 1974.
- Države članice Afričke unije
- Države članice Organizacije islamske konferencije
- Države članice Ujedinjenih nacija